Om Indsøerne i Italien og Fjordene i Norge. 443. 
synligere bliver den Tanke, at alle disse præglaciale Formatio- 
ner 1 Fjordene og i Indsøerne skulde være fjernet til sidste Spor. 
Men Kysterne langs Indsøerne og langs Fjordene i Norge er 
allerlettest tilgjengelig for den geologiske Forskning, og her 
holder Havet det faste Fjeld frit for Bedækninger af Jordsmon; 
men ikke destomindre har der endnu intetsteds kunnet paavises 
en eneste præglacial Ferskvandsformation ved nogen af Indsø- 
erne, og selv de allerinderste Fjordarme er ganske fri for 
yngre Formationer. Denne Mangel paa yngre Formatio- 
ner bliver en uløselig Gaade, hvis Norge havde sin nuværende 
Konfiguration før Istiden; og hvad enten man sænker Landet 
under Havets Niveau, eller man løfter det høit op over samme, 
saa undgaar man ikke Vanskeligheden. Thi løfter man Lan- 
det saa høit, at alle Fjordene bliver Indsøer, saa opnaar man 
vel at forklare, at Fjordene mangler yngre Saltvandsdannelser, 
men de tomme Indsøer vedbliver fremdeles at være et ufor- 
klarligt Fænomen. Tænker man sig derimod, at Norge allerede 
tidligt i den devoniske Tid hævedes over Havet med en ganske 
anden Konfiguration, uden Indsøer og Fjorde, da vilde Elvene 
begynde sit eroderende Arbeide, og vilde danne Dale, men in- 
gen Indsøer. Der blev da ingen Anledning for yngre Forma- 
tioner til at danne sig, idet alt Sedimentet blev ført ud i Ha- 
vet ved den daværende Kyst. Disse Dale blev under Istiden 
Veiene for Bræerne, og disse ei alene dannede Fjordene, men 
- holdt dem tillige tomme, og førte tillige de løse Masser over 
Indsøerne og ud over Fjordbasinerne. 
Ned igjennem Dalene og over Indsøerne og Fjordene til 
Morænelandskaberne er Ligheden af Istidens geologiske Historie 
i de ovenfor omtalte Lande stor. Foran Morænelandskaberne igjen 
er Overfladebeskaffenheden af Sletterne den samme, men disse 
Sletters Dannelsesmaade synes endnu ikke tilfulde forstaaet 
eller har været forskjellig i de forskjellige Lande. — Overalt 
finder vi atter de samme Spørgsmaal reiste. Har Bræerne paa 
Sydsiden af Alperne strakt sig ud over den lombardiske Slette, 
