470 S. A. Sexe. 
Fra den vidtstrakte, evige Snemark, som vı kalde Jostedals- 
bræen, nedstiger, som saa mange Andre, den under Navn af 
Nigarsbræ bekjendte Gletscher gjennem en dyb Dal, som flatner 
og udvider sig, idet den nærmer sig Jostedalen, hvor den ud- 
munder omtrent 4 Mil fra Søen. For Tiden ender Nigarsbræen 
der, hvor Dalen, som indslutter den, begynder at blive flad og 
udvide sig; men, geologisk talt, for ikke lang Tid tilbage, naaede 
Isbræen en 3000 Skridt længer frem, bedækkende Dalens 
flade Bund, var vel ogsaa der en 3000 Skridt bred, hvorfor den, 
idet den veg tilbage, efterlod sig en ikke saa lidet vidtstrakt, 
endnu ganske nøgen Stenørken, eller med andre Ord: en Kom- 
plex af nye Moræner, hvori: 1) en udstrakt Bundmoræne, gjennem- 
skaaret af Gletscherelven, øverst delt i flere Strenge, længer 
ned samlet i eet Løb; 2) ovenpaa Bundmorænen en hel Hoben 
Endemoræner, hver visende, hvor Isbræens nedre Ende rastede 
under Tilbagetoget; 3) Sidemoræner, hvoraf den paa Gletscherens 
Venstre er uhyre stor, bestaaende af flere mindre Do., den Ene 
ved Siden af og indenfor den Anden, og hver forestillende en 
midlertig fordums Begrændsning for Isbræen. I Bundmorænen 
og i Endemorænerne viste sig Stenene, som ikke hyppig vare 
store, paafaldende vel afrundede. I Sidemorænen vare Stenene 
hyppig større, men langtfra saa vel afrundede, dog i høiere 
Grad, end i nogen anden Sidemoræne, som jeg har seet. Jo 
. nærmere mod Sidemorænens Udkant, destomindre afrundede og 
destostørre Stene. 
I Bundmorænen, paa Stedet bestaaende af Sand, næve- 
store og noget større Rullestene, lod jeg opkaste en Grøft paa 
6 å 7 Fods Dybde, men fandt ikke Spor af Lagdannelse i Grøf- 
tens Vægge. 
I en Endemoræne, bestaaende af Rullestene, Grus og Sand, 
lod jeg ligeledes opkaste en Grøft paa 6 å 7 Fods Dybde, uden 
at opdage mindste Antydning til Lagdannelse. 
Fremdeles lod jeg grave en Grøft paa 9 Fods Dybde i en 
af de inderste Sidemoræner, hvori man øverst stødte paa Grus, 
