Om Moræner. 471 
derunder paa middels grov Sand, saa igjen paa Grus og slutte- 
lig paa fin Sand, i hvilke løse Masser vi ogsaa stødte paa to 
Rullestene saa store, at de vare uhaandterlige. I det øverste 
Grus, som dannede en hvælvet Bedækning over det Under- 
liggende, fandtes Antydning til Lagdannelse. De dybere lig- 
gende Detritussorter optraadte derimod hverken med saadan 
ydre Form, eller med saadan gjensidig Begrændsning, eller en 
saadan indre Anordning af Materialet, at man kan trøste sig 
til at tilkjende dem nogen Lagdannelse. Imidlertid er det dog 
ikke usandsynligt, at disse Detritussorter ophobedes successive, 
den Ene ovenpaa den Anden, men bleve senere fortrykte og 
forskudte, saa at ethvert Spor af Lag udslettedes. 
Disse Grøfter, omtrent i samme Niveau, ligge efter mine 
Tagttagelser med Aneroidbarometret 1 en Heide af 794 Kod over 
Havet. 
Fra Jostedalen reiste jeg til den i Odda i Hardanger lig- 
gende Gletseher, Buerbræen, som stiger ned fra Folgefon gjen- 
nem den mod Øst løbende Buerdal, der ligesom Buerbræen har 
Navn efter den i Dalen liggende Gaard, Buer. Buerbræen har 
siden 1832 skudt sig betydeligt frem, antagelig en 2000 Skridt, 
og med det samme lagt uuder sig et ikke ubetydeligt Stykke 
Mark, skikket til Beite for Smaafæ. 
I denne Gletschers Bundmoræne, bestaaende af Grus og 
vel afrundede smaa og store Rullestene, hvoraf dog faa større 
end en Mands Lyfte, lod jeg opkaste en Grøft, hvor der alle- 
rede i 5 Fods Dyb indfandt sig Vand fra Gletscherelven. Paa et 
enkelt Sted i Grøftens Væg traf jeg en liden Klat, hvori Rulle- 
stenene vare mindre og Gruset finere, end i Massen over og under, 
hvilken Klat maaske kan tydes som et Spor af Lagdannelse. 
Bemeldte Grøft opkastedes et Par Stenkast nedenfor Glet- 
scherens nuværende nedre Grændse, og ifølge Aneroidbarometret 
1007 Fod over Havet. 
Der er forresten kun daarlig Anledning til at lære Struk- 
turen i Moræner at kjende ved Buerbræen. Sine mnyeste 
