Nordlysiagttagelserne i Trondhjem. 119 
af maanen afhængige perioder som de perioder i nordlysets 
tilvækst og aftagen, der beror paa nordlysringens vandring 
sydover fra polaregnene og tilbage igjen, har jeg fremstillet 
nordlysene grafisk i vedheftede tabel III. Den tynde linje 
her betegner maanelysets perioder, saaledes at den regel- 
mæssige siksaks berørelse med den øverste horizontale linje 
er tiden for fuldmaanes indtræden, siksakkens berørelse med 
den nederste horizontallinje derimod tiden for nymaane. 
Siksaklinjens gjennemskjæring af den mellemste horizontale 
linje blir saaledes paa nedgaaende tiden for sidste kvarter 
og paa opgaaende tiden for forste kvarter. Den paa tabel- 
len grovt optrukne linje betegner nordlysene, for hvis antal 
skalaen er angivet ved tabellens heire side. For hvert femte 
nordlys er der gjennem tabellen trukket en horizontal linje. 
Nærmest er vel tabel III en grafisk gjengivelse af vær- 
dier og forhold i tabel II; men ligesom der af denne ogsaa 
tydelig fremgik, at nordlysene kulminerer i november og 
marts, saaledes fremstiller det samme faktum sig her — jeg 
tor næsten sige: paa en endnu klarere maade. 
Det er let at forstaa, at skydækket maa have en be- 
tydelig indflydelse paa hyppigheden i nordlysenes synlige 
optræden. Skydækkets større eller mindre udstrækning, dets 
større eller mindre tykkelse eller endog dets absolute fra- 
værelse maatte selvfølgelig influere kjendeligt paa nordlys- 
iagttagelsernes endelige resultater. Et udstrakt, kompakt 
skydække er en hindring, en skyfri himmel en gunstig be- 
tingelse for nordlyset — lysforholdene her sat ud af be- 
tragtning. Dette er som regel saa. Men selv et tungt sky- 
dække kan til sine tider, og navnlig omkring de to maksima, 
gjennemlyses af nordlyset saa aldeles, at enhver af dettes 
bevægelser, enhver vekslen i dets former af det aarvaagne 
sie vil kunne følges med saa stor nøiagtighed, som forhol- 
dene forøvrigt tillader. 
For at kunne opnaa at bestemme skydækkestørrelsens 
