120 M. K. Häkonson-Hansen. 
indflydelse paa det aarlige resultat først og fremst, men 
derefter dets indflydelse ogsaa paa resultater, indvundne ved 
en uafbrudt serie iagttagelser, er, i forbindelse med de her 
paa stationen drevne nordlysobservationer, aftenhimlens sky- 
mængde bestemt og noteret. Det klokkeslet, da dette er 
skeet, har været den 1 forhold til nordlysets optræden mid- 
lere tid, nemlig kl. St p. m. 
Af de noterede værdier har jeg her for tilfældet taget 
maanedsmedierne, beregnede ved hjælp af hele observations- 
seriens materiale, og stillet dem sammen med nordlysets 
maanedsmedier Denne sammenstilling er udført paa grafisk 
maade i vedheftede tabel IV. Den heltrukne linje er nord- 
lysene, den punkterede skydækket. Og det vil her sees, at 
forholdet er lige til: Jo mindre skydække, des flere nordlys, 
og omvendt. 
I tabel V har jeg opført skydækkets og nordlysets me- 
dier for maanederne august til mai. De ved disse mediers 
indbyrdes sammenligning fremkomne differentser er derhos 
opførte og forsynede med fortegn, saaledes, at et mediums 
stigning er betegnet med +-, dets fald med —. 
Det er da ret betegnende for det forhold, der bestaar 
mellem skyernes mængde og nordlysenes hyppighed, at et- 
hvert + i den ene række er ledsaget af et — i den anden, 
eller omvendt. Mærkeligt er det, at for de to maaneder med 
nordlysmaksimum gjælder en undtagelse, idet da saa vel 
skydækkets som nordlysets medier er stigende. Dette be- 
tyder vel ikke andet, end at, tiltrods for det stigende sky- 
dække, vinder nordlysene til denne tid dog et forsprang, fordi 
de optræder med saa meget større energi end ellers. — Den 
samme omstændighed ser man forøvrigt allerede i tabel IV, 
hvor saavel nordlyslinjen som skydækkets linje paa to ste- 
der begge samtidigt er 1 stigende. 
Den hele observationsserie omfatter foruden mnordlys 
ogsaa konstateringen af nordlysfri himmel samt en række 
