122 M. K. Häkonson-Hansen. 
iagttagelser, hvis resultater maa betegnes som usikre, fordi 
de hverken var sikkert positive eller sikkert negative med 
hensyn paa nordlysforeteelser. Jeg har i tabel VI opfort 
hele serien fra 1880—81 af. De enkelte tal, der i nogle af 
tabellens ruder er skudte ud til siden af hovedantallet, er 
iagttagelser fra august og fra mai. Jeg har her nemlig 
alene villet regne med, hvad der ligger indenfor grændserne 
af det egentlige nordlysaar, der, som før anført, omfatter 
tidsrummet september—april inklusive (se s. 121). 
Af samtlige aftener, da iagttagelser kunde anstilles, ud- 
gjør de med nordlys noget over halvparten, eller 54.3 pet. 
Aftener med en forholdsvis klar himmel, som kunde med 
sikkerhed noteres nordlysfri, er meget faa; de udgjør af 
samtlige iagttagelsesaftener kun 14.8 pct. Til gjengjæld 
kræver de en saa meget større paapasselighed og udholden- 
hed hos iagttageren, mere af dette end de mest straalende 
nordlysaftener; thi paa den i ét oieblik øde himmel kan 1 et 
andet nordlyset blusse op og igjen lige saa hurtigt udvid- 
skes. Den tredie gruppe aftener, de, paa hvilke iagttagel- 
serne kun giver usikre resultater, udgjør af samtlige 
de, hvorpaa der overhovedet iagttoges, 30.9 pet. Resten, af- 
tener, da der paa grund af ugunstige skyforhold ingen 
observation kunde udfores, er 38.4 pet. af det tidsrum, jeg 
her har medtaget i beregningen. 
Hvor liden betydning end selve de usikre iagttagelser 
har, hefter der dog nogen interesse ved dem. Usikkerheden 
hidrører nemlig høst og vaar fra det svindende eller fra det 
voksende dagslys, som altid til disse tider efterlader en op- 
lyst nordhimmel, medens himlen til de andre kanter kan 
være temmelig mørk. Den lyse nordhimmel kan under disse 
omstændigheder hyppigt tage sig ud, som var den nordlys- 
, bestraalet; paa den anden side kan mangt et svagt nordlys 
til disse tider gribes, saa vidt det er, af det vante øie. Er 
himlen besat med en og anden fjærsky, eller forefindes der 
