Nordlysiagttagelserne i Trondhjem. 123 
en eller et par af de interessante polarstriber, vil dog let- 
telig selv det skarpeste blik forgjeves soge et afgjorende 
tegn. Resultatet blir altsaa, at man hverken kan sige ja 
eller nei til sporgsmaalet, om der en saadan aften er nord- 
lys eller ikke. 
Selv midt paa vinteren kan dog ogsaa lignende omstæn- 
digheder indtræde. Usikkerheden hidrører da fra det stærke 
maaneskin i fuldmaanetiderne, hvilket giver himlen i nord 
en egen lysning, som maskerer eller endog let forveksles 
med nordlyset. Alle disse usikre iagttagelser har jeg maat- 
tet gruppere for sig selv, og er de, som sagt, i og for sig 
uden egentlig interesse, giver dog ogsaa de et særdeles be- 
tegnende udtryk for saavel dags- som maanelysets periode- 
skabende indflydelse paa nordlyset. Jeg har derfor frem- 
stillet de maanedlige summer af usikre iagttagelser grafisk 
i vedheftede tabel VII, hvor maanefacerne er fremstillede paa 
samme maade som 1 tabel III og de usikre resultaters antal 
ved hjælp af en grovtrukket linje. 
De fleste usikre resultater vindes altsaa, som tabellen 
viser, høst og vaar, samt omkring fuldmaane. Summeres de 
iagttagne nordlys og de usikre iagttagelser, udgjør disse 
sidste noget over tredieparten eller 36.3 pet. Medens de 
omkring nymaane præsenterer sig i beskedne 20.8 pet., er de 
omkring fuldmaane tilstede i hele 55.7 pet. Tager vi udeluk- 
kende for os de usikre iagttagelser, vil vi finde 32.1 pet. af 
dem omkring nymaane, men over dobbelt saa mange eller 
67.9 pet. omkring fuldmaane. 
Endelig har jeg at gjøre et par bemærkninger angaa- 
ende de forskjellige former, hvori nordlyset optræder. 
Enhver, der har, om ikke iagttaget, saa dog bare seet 
nordlys, vil have erfaret, at den rigdom af former, det an- 
tager, og den raskhed, for ikke at sige lynsnarhed, hvormed 
det ifører sig snart den ene, snart den anden af disse for- 
mer, er lige til forbausende. Det er klart, at disse omstæn- 
