Norske ertsforekomster. 203 
Literatur over Foldals verks historie og de forskjellige slags udvin- 
dingsmethoder af kobber: 
Jens Kraft. Topografisk-statistisk Beskrivelse over Kongeriget Nor- 
ge. Forste Del, 1820 (pag. 581—588). 
F. Thaarup. Samlinger om Fædrelandets Produkter, Manufakturer 
og Fabrikker, Næringsveie, Skibsfart og Handel. 1812. (pag. 368). 
Topografisk Journal, 1795. (hefte 14, pag. 44, C. Sommerfelts 
Beskrivelse af Christians Amt). 
M. W. Sinding (bergmester). Om Kiesertsene og deres Benyttelse. 
Bergmanden, 1847. No. 5. 
A. Stromeyer. Ueber die Gewinnung des Kupfers auf dem nassen 
Wege. Der Bergwerksfreund. B. 19. 1856. (pag. 253—262, 269— 275). 
Carl Weltz. Schwefelwasserstoffgas als Fällungsmittel bei Zugute- 
machung kupferarmer Schwefelkiese etc. (Referat af den Sin- 
ding'ske methode). Berg- und hüttenmännische Zeitung, 1862. 
No. 15. — Notitser om Foldal i samme tidsskrift, 1860, pag. 439 og 
1862, pag. 24. 
Berggeist, 1860. No. 3. 
Indberetning om Foldals kisfelt, af P. Holmsen, E. Gullichsen 
og I. H, L. Vogt, trykt som Storth. Prp. No. 43, 1889. 
Videre, trykt som manuskript: 
Foldals verk, indstilling fra den i generalforsamling 3die dec. 1880 ned- 
satte jernbanekomité. Kristiania, 1882. 
The Foldal mines, by A. Helland. Kristiania, 1885. 
Desuden flere udførlige haandskrevne beskrivelser og tidligere aarsbe- 
retninger, hvoraf særlig fremhæves bergmester Sindings beretning 
i bergmesterembedets befaringsprotokol (1848), beskrivelse med 
driftsforslag af 0. Henckel (1794 & 1796), af senere direktør ved 
Røros kobberverk Daldorph (ca. 1805), af en unavngiven sagkyndig 
(ca. 1810), af verkets bestyrer cand. min. O. Olsen ('%/9 1861 og 
2/2 1870), m. m. m. 
I den ovre del af Foldalen, inden vort ertsfelt (se 
oversigtskart fig. 1, optaget paa basis af amtskartet) op- 
træder, saavidt det i det stærkt tildækkede terrain kan af- 
gjøres, kun sedimentære bergarter, som af Th. Kjerulf er 
henførte under Røros-skifernes gruppe, — nemlig dels forskjel- 
lige slags vanlige skifere, leilighedsvic med kalksten og 
