Norske ertsforekomster. DM 
Arsengehalten ligesaa. Herom er tidligere udfort en 
omfattende undersogelse af chemiker L. Schmelck (trykt 
som storthings-dokument no. 88, 1887, fra budgetkomiteen), 
med følgende resultat: 
11 » Svovlkis med kobberkis 
og lidt magnetkis 
12 » do. do. do. 
13 » Grovkornig kobbermalm 
I prove no. 1 merket «Vaskis», — 0.05—0.07 °/o arsen 
2 > Lys, tæt kis — 0.04—0.06 » >» 
3 » do. do. do. | 
4 > Lys, tæt, mere krystal- œ 
linsk kis = 
5 Grovkornig svovlkis = 
6 » Magnetkisholdig svovl- = 
kis 
7 > Almindelig svovlkis = 2 
8 » Alm. svovlkis, fastere, | = gh 
2—4 %/o Cu. oe å 
9 > do. do. do. å > 
10 » » fast blaa-anløbet = 
D 
=” 
an) 
Den anvendte analyse-methode gav en noiagtighed paa 
ca. 0.02 °/o. 
Hverken ved Foldals grube eller ved nogen af de ovrige 
norske kisforekomster er, saavidt vides, noget arsenmine- 
ral bleven paavist. 
Kobolt- og nikkelgehalten. Allerede Sinding og Stro- 
meyer (daværende bestyrer af Lerens kromfabrik, senere 
professor 1 chemi i Hannover) paaviste 1 1840-aarene, at 
kisen fra Foldal indeholdt noget kobolt; nogle kvantita- 
tive analyser gav 0.08, 0.08 og 0.10 % opleseligt koboltoxyd 
