239 1G 186 It, Wort 
mester Strom*), bergmester Sinding m. fl. og i de senere 
aar af A. Helland, — er af sedimenter oprindelse, afsat 
samtidig med de omgivende skifere. 
For det forste folger kisen ved Foldals-forekomsterne, 
baade i de store og 1 det smaa og saavel i streg som fald, 
efter skiferlagene, — et moment, som forovrigt ikke maa 
tillegges for stor vægt, da forekomsterne jo kunde tænkes 
at være «Lagergänge». Af større theoretisk betydning 
er, at kisen sely er lagdelt, og at man undertiden finder 
aldeles utvivlsom veksellagring mellem kis og de omgivende 
sedimentere bergarter. Ved Juliane Marie & Godthaab 
erubefelt har man saaledes to lange, parallelle ertsniveauer, 
folgende skikterne, — det ene med vanlig svovlrig og kob- 
berfattig kismalm, det andet, kun adskilt fra det forste 
ved mellemliggende skifer paa et par meters mægtighed, 
med en ganske anden slags malm, nemlig kobberkis med 
lidt magnetkis og svovlkis samt en hel del kvarts.*) I 
bergfæsterne 1 Foldalens hovedgrube kan man, som tidligere 
omtalt, jevnlig se forskjellige slags malme (vanlig kismalm 
med vekslende kvarts- og kobber-gehalt, kobberkis-malm med 
forholdsvis meget kvarts, «vaskis» osv.) regelmæssig veksle 
med hverandre indbyrdes og med indlagret skifer og granulit, 
uden at fenomenet paa nogensomhelst maade kan forklares 
som «baandstruktur». Videre optræder der undertiden i 
det hængende (og liggende?) for det store kisniveau (nem- 
lig hovedleiet, — kjærnepartiet, — med fortsættelser mod 
Ø og V) baade store og smaa kisleier, i regelmæssig vek- 
sellagring med skiferen. — Selv i haandstykker giver de 
forskjellige skikt sig jævnlig meget tydelig tilkjende, baade 
ved Foldalens grube og ved de øvrige forekomster; sær- 
*) Magazin for naturvidenskaberne, 5te bind, 1825. 
#*) Aldeles analog veksel forefindes ogsaa ved Åreskutans ertsforekom- 
ster, se I. H. L. Vogt «Om malmförekomster i Jemtland och Herje- 
dalen». (Sveriges geologiska undersökning, 1887). 
