Norske ertsforekomster. 241 
lossale jern-, kobber- og svovlmængder? Herpaa kan endnu 
ikke gives nogen indgaaende, paa direkte observationer 
støttet udredning. Kun skal vi pege paa den noie tilknyt- 
ning mellem kisforekomsterne og visse eruptiver (gabbro og 
diorit) som Th. Kjerulf har gjort opmærksom paa; dette 
antyder, at ertsens bestanddele oprindelig skyldes eruptive 
udbrud. Betingelsen for rigtigheden af denne hypothetisk 
fremsatte forklaring er, at eruptionerne fandt sted nogen- 
lunde samtidig med bundsætningen af de forskjellige skifere. 
De norske i skifer optrædende kisforekomster viser saa 
paafaldende lighed med mange udenlandske leiesteder (fex. 
Rammelsberg ved Gosslar, Harz, de spanske og portugisiske 
med representanter Rio Tinto, Tharsis, San Domingo, videre 
Agordo i de venetianske Alper), at det ligger meget nær 
at formode, at samtlige maa være dannede paa analog vis. 
— Vi skal derfor i faa ord omhandle de forskjellige opfat- 
ninger om disse forekomsters genesis. 
Rammelsberg-forekomstens geologi har som bekjendt 
været et stærkt omtvistet thema; 1 tidligere dage, da man 
i det hele og store noiede sig med mindre indgaaende under- 
søgelser end nutildags, og da man tilmed ofte gjorde op 
theorier om ertsforekomsters dannelse uden detailstudium 
af gruberne, blev leiestedet betegnet som en «stok», der 
skulde være yngre end de omgivende skifere*) — I de 
senere aar derimod er der bleven fremlagt stadig flere 
og flere kjendsgjerninger som støtte for den opfatning, 
at forekomsten er af sedimentær oprindelse; det viser 
sig for det første, at kisen aldrig overskjærer skikterne, — 
og at særlig den saa meget omskrevne gafling, hvor den 
*) Historisk oversigt over de forskjellige ældre hypotheser findes sam- 
menstillet i et lidet arbeide af A. W. Stelzner i Zeits d. deutseh. 
geol. Gesellsch. B. 32, pag. 809. 
16 — Archiv for Mathematik og Naturv. 13 B. 
Trykt den 5te Oktober 1889. 
