Norske ertsforekomster. 249 
For aarene 1852—60 foreligger opgave over det ved 
orubedriften anvendte pengebeløb; ved sammenligning 
faaes, at 1 
1852—60 udbrudt — ca. 7.000 tons malm. 
Efter Sinding (befaringsprotokol 1848) blev i 1830— 
44 brudt 40.986 tons nyttigt gods (kjærnekis & kobbermalm). 
Videre faar man hos Sinding og i indberetning af O. Olsen 
(*1/9 1861) oplysning om det i 1827—29, 1830—44 og 1845 
—50 udvundne kvantum kjærne (herom mere senere), hvor- 
af proportionalt beregnes, at i 
1827—50 udbrudt — ca. 60.500 tons malm. 
For aarene 1807—26 har O. Olsen ("9 1861) i henhold 
til det udvundne kvantum kobber anslaaet kjærnemængden 
til 16.000 sk®, — altsaa kjærnekisen til 160.000 sk®, hvor- 
til kommer noget kobbermalm, 
ialt 1807—26 udbrudt — 25.000 tons malm. 
Oversigt: 
1807—26.. . 25.000 tons malm 
1827—50. . . 60.500 » > 
1851—60... 7.000 » » 
1861—76. . . 40.000 » > 
15807 —76 . 132.500 tons malm. 
For tiden for 1807 foreligger ikke statistik over gru- 
bedriften; men man kan alligevel faa idé om det udbrudte. 
Man kjender for det forste garkobber-produktionen fra ver- 
kets samtlige gruber, derhos ved man, at oftest beskikke- 
des 2 dele Foldals-malm med 1 del Juliane Maria-malm, 
endvidere, at i den forste tid (ca. 1750—67) fik man en 
forholdsvis betydelig kvantitet garkobber fra Rodals grube, 
og at Bogsbergs-gruberne m. m. undertiden blev drevne i 
ikke ganske uvæsentlig skala. Man kommer følgelig sand- 
synligvis sandheden nærmest ved at gaa ud fra, at i 1748 
—66 skrev halvdelen af alt det ved verket producerede 
garkobber, altsaa ca. 750 tons, og i 1767—1806 de tre fem- 
