Norske ertsforekomster. 255 
I hvor stærk grad anrigning af kobber finder sted, vi- 
ser bedst følgende analyser af kjærne, dannet ved kjærne- 
restning af Foldalens fattige malm (med kun 15—22 à 
2.5 0 kobber.) : 
Analyser, foretagne ved verket i 1869—70: 
Kobbergehalt i 
ber kjene 99253000 kobber 
blaalıeseulö).. do) FE 2708 > 
OURS Sdn tases 201820» » 
rar. do mr PAS > 
Stromeyer anfører en analyse af kjærne med 42 °/o 
kobber. | 
I det metallurgiske laboratoriums samling opbevares 
bl. a. en kjærnerøstet malmstuf fra Foldalen, i hvis midte 
der sidder et stykke gediegent kobber; dette maa vaere 
bleven dannet ved indvirkning af kobberoxyd paa kobber- 
sulfid (CuS + 2 CuO = 3 Cu + S0,) 
Fra 1806 og helt op til ca. 1870 udfortes kjærneskeid- 
ningen i Foldalen paa den maade, at den under aaben him- 
mel og paa bar bakke rostede malmhob umiddelbart efter 
afkjølingen blev haandskeidet. Selve sulfidkjærnen har 
vistnok i og for sig været ganske rig paa kobber, men da 
det ikke lykkedes at faa kjærnen fri for mekanisk ved- 
hængende jernoxyd (skrov), blev produktets midlere kob- 
bergehalt ikke høi, med rundt tal kun 4 kobber chemisk 
indhold (3 å 3.5 % garkobber). 
Efter Sindings statistik (1848) blev der i 1830—44 
undersøgte stuf er som 1 : 2.86, medens vi for kobber finder 1 : 3 88, 
— altsaa en del mere, som det a priori maatte ventes; dette kan 
dog muligens være foraarsaget ved en ujævnt fordelt gehalt af 
kobberkis i malmen. 
-*) Det ved kjærneprocessen dannede kobber- og jernsulfid skulde 
efter dette antage blaalig farve ved en kobbergehalt under kob- 
berkisens. 
