292 Peter Eberlin. 
gelser, mindre derimod med det forhaandenværende, vistnok 
undervurderede, ældre Materiale. Om end Rinks kritiske 
Sans paa enkelte Punkter ikke slog til og derfor har maat- 
tet suppleres med de senere Undersogeres Kritik, saa staa 
dog Rinks Værker som noget enestaaende i Literaturen om 
Gronlands Indlandsis, som Vaerker, der paa den ene Side 
have afsluttet mere end hundrede Aars ældre Undersogel- 
ser og paa den anden Side havde givet Stodet til nye Under- 
sogelser. Dog, Rinks Arbeider hore den moderne Forsk- 
ning til og skulle omtales nærmere i næste Afsnit. 
We 
Som Resultat af en fleraarig Undersøgelsesreise i Grøn- 
land og Iagttagelser under et senere fast Ophold i Landet 
udgav Rink omkring Midten af dette Aarhundrede forskjel- 
lige Afhandlinger, der sluttelig samledes i de to Bind «Gron- 
land, geografisk og statistisk beskrevet». 
I dette Verk gik Rink med Hensyn til Indlandsisen 
og dens Forhold forst og fremmest ud paa dels at faa Ind- 
landsisens Grænser nølagtig aflagte paa Kortet og dels at 
faa konstateret, hvilke Isfjorde der vare mest produktive 
paa Kalvis, samt saa vidt muligt at naa til Overslag over 
disse og andre Lokaliteters aarlige Produktion af Is, og i 
det hele taget til Overslag over Indlandsisens Svind ved 
Kalvning, Afsmeltning og Fordampning. 
Hvad Rink indledede med sine Kort over Indlandsisens 
Begrænsning, er siden fortsat, dels leilighedsvis og dels — 
ved Undersøgelserne i Vestgrønland, der paabegyndtes 1876, 
og ved Østkystekspeditionen 1883—85 — efter en syste- 
matisk Plan, og er nu saa vidt fremskredet, at man har 
paalidelige Kort over Indlandsisens Grænser i hele dansk 
Vest- og Østgrønland og desuden nogenlunde gode Kort 
over Isens Grænser i den Del af Vestgrønland, der ligger 
nordfor de danske Kolonier. Derimod staar man uden 
