Kjendskabet til Gronlands Indlandsis. 293 
Kjendskab til Forholdene i den nordlige Del af Østgrønland, 
hvor Indlandsisen synes at være trængt tilbage bag et 
bredt og delvis høit Yderland, og hvor den rimeligvis kun 
naaer Havet paa ganske enkelte Steder. 
Angaaende Indlandsisens aarlige Afgift og Svind, og 
da især Produktionen af Kalvis, ere Rinks Undersøgelser 
herover dels fortsatte i samme Spor, dels supplerede med 
direkte Maalinger over den Hastighed, hvormed Indlands- 
isens Tunger skyde frem. Disse sidste Maalinger, som 
Amerikaneren Hayes indledede, ere dog kun ved enkelte 
Lokaliteter udførte i saa stor Udstrækning, at de kunne 
sette exakte Værdier istedetfor de mere løse Overslag. 
Haand i Haand med Kortlægningen af Indlandsisens 
Rand og Undersøgelserne over Indlandsisens Afgift og Svind 
er der baade hos Rink og hos hans Efterfølgere gaaet 
Undersøgelser over andre Forhold ved Indlandsisen, forsaa- 
vidt disse Forhold kunne oplyses ved Jagttagelser udenfor 
Isens Rand eller ved smaa Rekognosceringer af Isens yder- 
ste Bræmme. Ved saadanne Yderlandsiagttagelser og smaa 
Isrekognosceringer er der lidt efter lidt bragt en Mængde 
Oplysninger frem om Høideforholdene og Tilstedeværelsen 
af Nunatakker i den yderste Del af Indlandsisen, om Isens 
fysiske Beskaffenhed og Bevægelsesmaade, om Isfjeldenes 
Kalvning, om Kalvisens Transport af Ler, Grus og Sten, 
om Slamføringen i Elvene fra Indlandsisen, om Plantelivet 
paa Nunatakker o. s. v. 0. s. v. 
De hidtil omtalte Undersøgelser af Indlandsisen trænge, 
som det vil forstaaes, i hei Grad til at suppleres med Iagt- 
tagelser fra den Del af Isen, der ligger udenfor Yderlandsiagt- 
tagelsernes og Iskrekognosceringernes direkte Rækkevidde. 
Det er derfor intet Under, at der i den nyere Tid er fore- 
taget en Række Vandringer paa Indlandsisen med det For- 
maal at trænge frem paa denne, og saaledes skaffe Oplys- 
ninger om de Dele af Isen, om hvilke hverken Yderlands- 
