Kjendskabet til Gronlands Indlandsis. 301 
tryk, der derved udoves, bliver stærkere og stærkere ud- 
efter og er det, der foraarsager Indlandsisens Tendens til 
at skyde sin Rand frem. Det er ogsaa dette Tryk eller 
rettere de ved det frembragte mekaniske Processer i Isen 
og den derved frigjorte Varme, der i Forbindelse med den 
indre Jordvarme er Hovedaarsagen til, at der til alle Tider 
af Aaret og i alle Dele af Sydgronland rinder Vandmasser 
frem under Indlandsisen, thi Smeltevandet paa Isens Over- 
flade er til Forklaring af disse Vandmassers Oprindelse kun 
et Moment af rent forsvindende Betydning. 
Det er selvfolgelig den underliggende og foranliggende 
Fjeldgrunds Uregelmæssigheder, der gjore, at Indlandsisens 
Tendens til at skyde sig frem ikke maerkes lige stærkt langs 
hele Isens Rand, men at den nogle Steder slet ikke er at 
spore, andre Steder kun er ganske svagt tilstede og endelig 
paa visse Lokaliteter optræder med en forbausende Styrke og 
enkelte Steder giver Anledning til Gronlands storste Natur- 
feenomen, de store Isfjeldes Kalvning. 
NG 
Som en selvstændig Side af de moderne Undersøgelser 
over Indlandsisen staa Undersøgelserne om Indlandsisens 
geologiske Historie. At Snemarkerne og Bræerne i Yder- 
landet tidligere have havt en større Udbredelse, at ogsaa 
Indlandsisen tidligere har været udbredt over Dele af det 
nuværende Yderland, og at dette bærer utallige Spor fra 
sin «Istid», er noget, som slet ikke synes at være blevet 
iagttaget af de ældre Undersøgere, men som henimod Aaret 
1870 med et Slag traadte frem i det fulde videnskabelige 
Dagslys ved forskjellige Reisendes omtrent samtidige Under- 
søgelser. Rigtignok havde forskjellige Forskere allerede tid- 
ligere anet noget i den Retning, men ved Iagttagelser i 
Grønland vare disse Anelser ikke blevne støttede før som 
sagt henimod Aaret 1870, og der findes ikke en eneste An- 
