Kjendskabet til Gronlands Indlandsis. 303 
Stene, den indeholder, kradser og afglatter den Fjeldgrund, 
hvorover den glider, men at den ogsaa kan afstøde og ud- 
brække storre Ujævnheder, som hindre dens frie Bevægelse, 
ja at den endog — hjulpen af sine mægtige Elve — kan 
udgrave dybe Leier især paa de Steder, hvor den sender 
sine kileformede Tunger ud imod Havet. Disse Forskere 
med Brown og Helland i Spidsen mene derfor, at man tør 
tillægge Indlandsisen en væsentlig Rolle ved Udarbeidelsen 
af det nuværende Kystlands Konfiguration, ja enkelte af 
dem mene endog, at det er dels lokale Isbræer og dels Ind- 
landsisen, der — navnlig under Istiden — have udarbeidet 
de dybe Fjorde og den Skjærgaard af Øer, som nu findes 
rundt langs hele Grønlands Kyst. Det er særlig den Om- 
stændighed, at saadanne Fjordkyster ikke findes paa andre 
Steder af Kloden end dem, der have gjennemgaaet en Istid, 
som har tvunget enkelte Forskere til at tænke sig Fjordene 
skaarne ud ved Isbræer og disses Elve, og som sikkert 
ogsaa skal tvinge Fremtidens Geologer ind paa den samme, 
nu saa lidet moderne, Tankegang. 
Ved Undersøgelserne over Indlandsisens større Udbre- 
delse reiser der sig forskjellige Spørgsmaal, dels om Isen 
naaede sin yderste Grænse samtidig i de forskjellige Dele 
af Grønland, dels om Isranden uafbrudt har været i Til- 
bagegang efter Istiden, eller om dens Tilbagevigen har været 
afbrudt af en eller flere Perioder, i hvilke den igjen ryk- 
kede frem, og endelig om Indlandsisens Historie før Istiden. 
Ved Besvarelsen af disse Spørgsmaal har man foreløbig saa 
faa Jasttagelser at støtte sig til, at Spørgsmaalene enten 
maa lades uløste eller maa løses i Analogi med de Resul- 
tater, Geologien er kommen til for andre Landes Vedkom- 
mende, hvor lignende Spørgsmaal have reist sig og fundet 
deres Besvarelse. Saaledes tør man vistnok — med geolo- 
giske Vidnesbyrd fra Amerika og Europa for Øie — antage, 
at der har været mindst en Gang efter Tidspunktet for 
