Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 365 



Skogsfjord. Denne fortsætter i det lavtliggende Skogsfjord- 

 vand, der gjennem 1 mils (11,3 km.) længde skyder sig ind 

 i sydostlig retning indtil foden af Soltindernes høje fjeld- 

 række. I orografisk som i geologisk henseende danner Skogs- 

 fjordvand et fremtrædende grændseskjel mellem fjeldpar- 

 tierne langs efter sammes nordlige og sydlige side. Den 

 sydlige del er et stærkt udpræget bjerglandskab, den nord- 

 lige del indeslutter derimod et forholdsvis vidt, af lavere 

 aasdrag gjennemsat underland, der først udefter langs de fra 

 nord indskydende smaafjorde stiger op i mere vildt hyggede 

 fjeldpartier. Mens landpartiet søndenfor Skogsfjordvandet 

 helt er bygget af grundfjeldets gneisartede lagrækker, op- 

 træder ovej* den nordlige halvdels lavere og mere mildt- 

 formede landpartier Dividalsfeltets lagrækker i anseelig mæg- 

 tighed og i forholdsvis vid udbredelse. 



Omtrent midt imellem Skogsfjordvandets østre hund og 

 den lille Hersfjord, der skjær sig ind fra Langsund, rejser 

 sig de høie Soltinder. Disse danne den nordligst fremsky- 

 dende del af et mægtigt vildt bygget fjeldparti, der langs 

 Langsund fortsætter sydover til Kvalsundet og opad afsluttes 

 i en række af mellem 2500 til 3000' (780 à 940 m.) høie 

 toppe. Af disse ligge Soltinderne nordligst, søndenfor disse 

 Skulgamstinderne, hvorimellem de egentlige Skulgamstinder, 

 Eundfjeld og Blaatind m. fl. Langs Kvalsund vestover af- 

 tager fjeldmassen i høide. Et par toppe mellem Kvalsund 

 og Skogfjordsvand naa dog her en høide af noget over 2500'. 

 I den ene af disse nemlig Nonstind naar dette saakaldte 

 Kvalsundets fjelddrag sin største høide med 2747' (882 m.) 

 Længst mod vest afsluttes det i det omkring 2000' høie 

 Graafjeld og den noget lavere Skarsten. 



Soltinderne og Skulgamstinderne danne et vildt bygget fjeld- 

 drag. Det stiger i regelen steilt op fra Langsund. En række 

 af trange og korte transversale fjelddale skjær sig fra Lang- 

 sund ind i fjeldmassen. Nordligst saaledes Bjørnskarsdal 



