Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 367 



Langs det hele Kvalsund bygges fjeldgrunden af typisk 

 gneis i vekslende graa og lysere baandlag. Strøget*) er over- 

 alt temmelig regelmæssigt med svingninger fra 140° til 160°, 

 faldet altid stejlt nordøstligt. Paa enkelte steder kan dog 

 lagstillinger vise sig mere snoede og forvredne. 



Fig. 1. Profil fra Finviken over Graafjeld til Sandslet- 

 ten i Skarsfjord. 



a. rene gneislag. Strøg 160°, fald stejlt n.o. Bergarten 

 indfældt med røde granater. 



b. Bergarten viser sig her mere gneis-granitisk, hvorvel 

 med bestemt fremtrædende gneisartet lagdeling. Gneisen 

 gjennemsættes af forskjellige mellem 16 à 32 ctm. mæg- 

 tige lejeformige dannelser (x) af ren kvarts. Dissekunne 

 følges gjennem lange sammenhængende løb op mod 

 Graahejas' top. 



c. Ved Sandsletten igjen rene gneisartede lagrækker, — 

 her tildels i stærkt snoet lagstilling. 



Paa nordre side af Skarsfjordbotn typisk graa gneis, 

 strøg 160', fald 46' n.o. 

 Indre Kaarvih. 

 Gneisartede lag, strøg 160', fald stejlt n.o. Bergarten 

 gaar her hyppig over til en gneis-granitisk sten, der viser 

 en stribning, der ganske falder sammen med den inden gnei- 

 sen raadende strøgretning. Gneisen og gneis-graniten vexler 

 tildels med amfibolitiske partier. Ligesom over Graaheja 

 optræder ogsaa her anseelige kvartsudsondringer. 

 Ytre Knarvik. 

 I de lavere partier ren typisk gneis, tildels i veksel med 

 hornblendskifer Ogsaa her gaar bergarten højere op over til en 

 mere ensartet tilsyneladende ulaget, i dagen mere hvidlig 



*) Strøgretninger aflæses ved en i 360° inddelt Boussole. Strøg 140° vil 

 saaledes sige. at strøgretningen falder sammen med diameteren gjen- 

 nem 320*^ og 140°. Strøgretning 160° angiver diameteren gjennem SåO^ 

 og 160° 0. s. v. Samtlige aflæsninger ere retvisende. 



