Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 379 



træde frem, skal her søges nærmere fremstillede i en mere 

 samlet oversigt. 



a. Gneisfeitet 



optræder eneraadende over øens sydlige hovedparti méllem 

 Kvalsund og Skogsfjordvand og bygger endvidere de nes- 

 formige fremspring mellem de efter øens nordlige side ind- 

 skydende smaafjorde, — fra det nordvestlige hjørne østover 

 til Grundfjord. 



I partiet mellem Kvalsund og Skogsfjordvand dannes 

 bergarten af en gneis, der navnlig inden de lavere liggende 

 niveauer langs Kvalsundet og de indskydende smaafjorde 

 optræder som en typisk glimmer-gneis tildels med vekslende 

 lag af lysere og mørkere farve og oftest i smukke regel- 

 mæssige lagrækker. 



Bergartens feltspath-bestanddel dannes udelukkende af 

 Orthoklas. Lagenes strøgretning er saagodtsom overalt i 

 landpartiet mellem Kvalsund og Skogsfjordvand regelmæssig 

 140 à 160°, faldet stejlt nordostligt. Højere op gaar gneisen 

 hyppig over i eller veksler med mer eller mindre tykbænkede 

 lag af en mere granitisk struktur, — under concordant lag- 

 stilling. Lag af ren kvarts findes paa flere steder i hyppig 

 veksling med disse gneis-granitiske lag. 



Ved øens sydøstlige hjørne afløses den her omhandlede 

 gneisafdeling af en anden gneisserie, bygget af en i petro- 

 grafisk henseende fra den forrige noget afvigende gneis-type. 

 Denne dannes af en mere hvidlig oligoklas-gneis, idet felt- 

 spathen her ved siden af noget orthoklas mere forherskende 

 bestaar af h\'idlig oligoklas. Denne oligoklas-gneis optræ- 

 der fra en højde af 1000' (314 m.) over havfladen opover det 

 sydlige parti af Skulgamstindernes vildt hyggede fjelddrag. 

 Allerede i lang frastand sees denne gneis med sin hvide 

 grundfarve, dannende en stærk modsætning til den ovenom- 

 handlede i de~ lavere liggende niveauer frembrydende mørkere 



