380 Käi'^ Pettersen. 



g-neis, at stikke frem over de oftest nøgne udækkede høj- 

 fjeldspartier. Med hensyn til lagstilling og lejningsforholde 

 danner Skulgamstindens gneis forøvrigt en med den mørkere 

 gneis fortløbende lagrække, idet lagstillingen ikke alene i 

 græridsestrøgene en ganske samstemmende, men fortsætter 

 paa samme maade langt ind efter Skulgamstindernes felt. 

 Faldet er overalt stejlt østligt, og i saa henseende staar 

 altsaa den hvide oligoklas-gneis i overlejningsforhold til den 

 den mørke glimmergneis. I petrografisk henseende synes der 

 saaledes at kunne være nogen grund til at sondre det store 

 gneisfelt her i tvende underafdelinger, nemlig Kvalsundet og 

 Skulgammens gneisafdelinger, af hvilke den første i saa til- 

 fælde er den ældste. 



Der er ogsaa et andet forhold, der synes at skulle tale 

 til fordel for det berettigede i en saadan udsondring. 



Medens Kvalsundets gneisafdeling med sin typiske gneis 

 og de til samme knyttede overgangsformer af gneis-granit 

 danner et i det store taget temmelig ensartet hele, — enkelte 

 amfibolitiske smaa partier fraregnede, fri for gjennemsætniug 

 af fremmede bergarter, — er forholdet inden Skulgamstin- 

 dernes gneisafdeling i saa henseende helt herfra afvigende. 

 Skulgammens gneis findes nemlig overordentlig hyppig gjen- 

 nemsat af mer eller mindre mægtige partier af en oftest 

 mørk diorit. Denne stikker her frem i lange baanddrag i 

 mægtighed fra nogle faa til flere hundrede fod. Disse baand- 

 drag træde her frem snart mere lejeformet, snart under en 

 altid dog meget spids vinkel med den inden gueisfeltet raa- 

 dende strøgretning. Disse, som det synes, mere selvstændigt 

 forekommende dioritiske drag, optræde i regelen i en om- 

 kring nord -sydlig strøgretning, medens strøgretningeu inden 

 gneisafdelingen i regelen er 140 à 160". Strøgretningeu in- 

 den skiferafdelingeu viser dog ofte en tilbøjelighed til at 

 slaa om til mere nord — sydlig, og denne træder stærkere og 

 strerkere frem, jo længere man naar nordover. Over høj- 



