Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 383 



trukket fra Skogsf jord vand nordover til bunden afDaavfjord, 

 dannes denne yngre afdeling nedenfra opad af lagrækker af 

 haard grønlig kloritisk skifer, kvartsitisk skifer og endelig 

 lerglimmerskifere i veksling med milde grønne kloritiske 

 skifere. Strøgretningen er overalt regelmæssig øst— vestlig 

 med nordligt fald. 



Paa et enkelt sted, nemlig ved gaarden Elvenes ved 

 Langsund, optræder. i en fra underl andet fremstikkende kniius 

 et konglomerat, dannet af brudstykker af diorit, granit eller 

 gueis-granit i kvartsit, hornblendegneis og krystallinisk kalk- 

 sten. Da disse brudstykker ere sammenkittede ved et grøn- 

 ligt kloritisk bindemiddel, og paa den anden side ogsaa op- 

 træder indenfor omraadet af den lier omhandlede gruppe, i 

 hvilken kloritholdige skifere danne et saa stærkt fremtræ- 

 dende led, kan der vel være al grund til ogsaa at henføre 

 konglomeratet her som et underled under denne gruppe. Da 

 konglomeratet imidlertid indeholder brudstykker af kalksten, 

 der ikke kan være hentet (ra gneisafdeliugen eller den her 

 omhandlede gruppes afdelinger, der efter hvad hidtil er iagt- 

 taget ganske mangler kalkstensindlejninger, saa maa tiden 

 for konglomeratets dannelse være at henføre til gruppens 

 afslutningsperiode , eller nærmest til overgangstiden mellem 

 denne og Tromsø glimmerstifer-gruppe. Denne sidste gruppe 

 er ogsaa navnlig karakteriseret ved sine hyppige indlejnin- 

 ger af krystallinisk körnig kalksten. 



Det ber omhandlede skiferfelt synes nærmest at maatte 

 være at indordne under den saakaldte Dividals-gruppe og 

 i saa tilfælde at henføre til denne gruppes yngste afdeling. 



c. Tromsø glimmerskifer-gruppe. 



Lagrækker tilhørende denne over det nordlige Norge 

 saa udbredte bygningsgruppe optræder paa Ringvats-ø alene 

 som smalere striber efter øens nordlige side langs Langsund. 



