Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 385 



De sraaa fjorde, der skjær sig ind langs øens vestlige 

 og nordlige side, skyde paa ethvert sted ind efter den der 

 inden gneisafdelingens lagrækker raadende strøgretning, — 

 inden det sydlige hovedparti saaledes fra no. mod so., efter 

 øens nordside derimod fra n. mod s. Skogsfjordvandet bre- 

 dor sig frem langs den nordlige side af det sydlige hoved- 

 parti. Våndets længdeaxe ligger ogsaa i en retning, der 

 ganske falder sammen med den over det sydlige hovedparti 

 raadende strøgretning inden gneisefdelingens lagrækker. 

 Skogstjord-vand og Kvalsund spænder sig saaledes ligelø- 

 bende frem paa hver sin side af Kvalsundets fjelddrag og 

 ligeløbende med dettes længdeaxe. 



2. Ribbeiiesø 



har et fladeindhold af 0.67 n. r] m. = 85 □ km. Til samme 

 er nært knyttede de to mindre øer Andamen og Hersø. 



I orografisk henseende er øen stærkt indskaaret ved for- 

 skjellige bugter og smaafjorde. Fra nord af sky der Andam- 

 fjorden sig indtil det omkring 4 à 5000' (1.5 km.) lange An- 

 damsejde, der med en kulmination af neppe 100' (31 m.) 

 over havfladen fører over til Skagjøsundet, der skiller mel- 

 lem Ribbenesø og Eingvatsø. Lidt længere i syd fører 

 Løgsfjordejdet med en kulmination af omkring 200' (63 m.) 

 fra gaarden Finkirkén ved Skagøsund over til den lille Løgs- 

 fjord, der skjær sig ind fra øens vestlige side. Ved Andam- 

 fjord og Løgsfjord i forbindelse med de to nysnævnte til- 

 sammenknyttede ejder er Eibbenesøen udsondret i trende større 

 mere selvstændige og helt fra hinanden udsondrede fjeld- 

 partier, nemlig Skogsfjorddraget sydligst, Bredviksdraget 

 mellem Løgsfjordejdet og Andamejdet, og Storfjeldets drag, 

 der breder sig frem fra Andamejpets nordlige eller nord- 

 vestlige side. 



Skogsfjorddraget bygges af tildels stærkt gjennemskaarne 



Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 7 B. 25 



