Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 387 



Over hele dette bælte veksler saaledes gneis i regel- 

 mæssig lagdeling gjentagne gange med baand af renere 

 granitisk sten. Disse ligger som lag i gneisen og taber sig 

 tildels gjennem successive overgange i denne. Undertiden 

 kan dog ogsaa saadanne granitartede partier overskjære 

 gneislagene mere diagonalt. 



Andamsejdet Midtvejs paa ejdet stikker frem tynd- 

 laget graa gnejs. Strøgretning 160°, faldet stejlt østligt. 



Ribbenes. Ved øens nordøstlige hjørne er lagstillingen 

 temmelig variabel. Ved selve Ribbenes optræder saaledes 

 en graa glimmergneis under en strøgretning af 60° og med 

 stejlt sydostligt fald. Skiferen gjennemsættes af en rødlig 

 granitisk sten, i hvilken feltspathen optræder i store sam- 

 menhængeude partier. Kvartsen optræder snart som aarer i 

 feltspathen , snart i mere klumpevis fordeling, men snart 

 kan ogsaa disse to hovedbestanddele optræde i en mere jevn 

 fordeling. Etsteds saaes et saadant 10' (3.1 m.) mægtigt 

 granitisk parti ligeformig at stikke frem mellem gneisen. 



Lidt nordenfor Ribbenes: 



Hornblendeskifer med baandstriber af kvarts, strøg 30°, 

 fald stejlt so. 



Ved det nordøstre hjørne af øen: 



graa gneis, strøg 140°, fald sv. 



Den lille ø Hersø bygges af et enkelt, noget over 1000' 

 (314 m.) højt opstigende aasdrag. Ved den sydlige side af 

 øen optræder hornblendeskifer i veksel med graa kvartsitisk 

 gneisartet sten. Strøgretning 40°, fald 30° so. Over en liden 

 holme i det smale sund mellem Hersø og Ribbenesø stikker 

 frem en hornblendegneis. Strøgretning s. — v. med syd- 

 ligt fald. 



Andammen er en liden, men højt bygget ø, der som en 

 kile skyder ind gjennem Andamfjorden. Den østlige side 

 af øen er bygget af lagrækker af gneis, — graa og mørke 

 i regelmæssig veksling. Strøg 160°, fald stejlt sydvestligt 



25* 



