392 Karl Pettersen. 



4. Grøtø 



har et fladeindhold af 0,14 n. □ mil (17 Q km.), og dan- 

 ner i orografisk henseende et enkelt fjelddrag med tophøjder^ 

 der antagelig naa op til omkring 1500' (470 m.). 



Aflæsninger af bergbygningsforholdene har der alene 

 yæret anledning til at foretage langsefter øens sydlige side. 

 Her fandtes den bygget af laget gneis i veksel med partier 

 af mere gneis-granitisk struktur. 



Antagelig er hele Grøtø bygget af en saadan graa gneis, 

 der i det hele viser sig noget stærkere gneis-granitisk ud- 

 præget end tilfældet forøvrigt er over Kvalsundet og Ribbenes- 

 øens gneisafdelinger, hvorunder Grøtøens gneis er at ind- 

 ordne. Denne graa gneis synes ofte temmelig ulaget, men 

 indeslutter dog hyppig lag af en ofte tyndlaget glimmerrig 

 gneisartet skifer. Kvarts og magnesiaglimmer danner den graa 

 gneises forherskende hovedbestanddele, hvorimod feltspathen 

 i regelen træder mere tilbage. Bergarten er i saa tilfælde 

 temmelig smaakornet. Træder Feltspathen stærkere frem^ 

 gaar bergarten over til en renere granit. 



5. Nord-Kvalø 



har et fladeindhold af 0.7 n. □ mil (90 □ km.). Ved det 

 lave Nordskarejde, der fører fra Sørskår ved øens nordvest- 

 lige side til Nordskar ved dens østlige side, er øens fjeld- 

 masse udskilt i tvende helt udsondrede hoveddele. Disse 

 ere begge høje og bjergfulde. Over den sydlige forholdsvis 

 største del af øen stiger draget op i en række af toppe, 

 hvorimellem Teist-tinden, lille og store Alangen samt Fin- 

 sula. De højeste af disse naa op til antagelig omkring 

 2000' (630 m.). 



Fra den nordlige del af øen, der i det hele er lavere, 



