Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 397 



mer ofte lapper af smaragdit i plagioklasen. Hornblenden 

 eller smaragditen er dikroitisk, græsgrøn og smaragdgrøn; 

 den viser tydelige hornblende-gjennemgange. Titanjerusten 

 med ievkoxen er ofte tilstede og enkelte stj^kker af ti- 

 tanit optræder deri. Apatitkrystaller optræder hist og her«. 



Denne diorit bærer ogsaa i det ydre et fra den til 

 gneisafdelingen knyttede diorit paa Ringvats-ø helt afvi- 

 gende præg. 



Ved Kvitnes og nordefter bygges fjeldgrunden af klori- 

 tisk urglimmerskifer med indlejninger af magnesia-kalk. I 

 skiferen hyppige indlejninger af kvarts med rødlig feltspath. 

 Faldet sydligt eller uordligt, — med foldninger. 



A'^ed plads nordenfor Kvitnes lag af den samme skifer 

 med indtil 15 etm. tykke aarer af feltspath. 



Ved gaarden Bugten — paa begge sider af samme — 

 finkornig diorit, gjennemsat af aarer og klumper af kvarts, 

 grønlig klorit, kalkspath ligesom ogsaa af lange i forskjel- 

 lige retninger fremskydende striber og aarer af rødlig skapo- 

 lith. Ogsaa jernglimmer er bemærket. Derover — se fig. 

 11 — tyndskifrig, grønlig kloritisk lerglimmerskifer i veksel 

 med gulagtig, hvid kvartsitisk skifer. 



Dioriten her er i petrografisk henseende ganske ensartet 

 med dioriten ved Vandvaag. 



Om Fakken optræder en lignende diorit i store sam- 

 menhængende partier. Den sees her indsprængt med kob- 

 berkis. 



Ved Gjøvik sort lerskiferagtig sten tildels i veksel med 

 mægtige indlejninger af en kvartsitisk med magnesiakalk 

 indfraldt bergart. 



I strøget fra Gjøvik nordover viser skiferen øst — vestlig 

 strøgretning med nordligt fald. Bergarten dannes her af 

 en mørk kloritisk lerglimmerskifer indfældt med kalkspath i 

 pletter og knuder. 



Ved Viken dukker gneisen igjen frem ved stranden i et 



