424 Karl Pettersen. 



til støtte for en gruppesondring, ere ikke gjorte. For Ken- 

 øens vedkommende maa saadanne aflæsuinger, der mere be- 

 stemt vilde pege i den ene eller anden retning, antagelig 

 være at gjøre i strøget mellem Grøtnes og Sørejdet. Dertil 

 har der imidlertid hidtil ikke været anledning. Paa grund 

 af de særlige petrografiske forholde, der saa konstant præge 

 de til Dividalsgruppen her henførte skiferdannelser, — paa 

 grund af disse lagrækkers store udbredelse over forholdsvis 

 anseelige og sammenhængende omraader — og endvidere 

 paa grund af den inden disse afdelinger raadende lagstilling, 

 der saa bestemt afviger fra den, der er raadende inden Ren- 

 øens utvivlsomme glimmerskiferafdeling, samtidig som den 

 indèn de her omhandlede afdelinger overalt er samstem- 

 mende — antages der foreløbig at være al grund til at 

 holde paa den her opstillede sondring. I saa tilfælde ville 

 de her omhandlede lagrækker være at henføre til Dividals- 

 gruppen. 



Dividalsgruppen er — saavidt den hidtil er kjendt — 

 nedenfra opad bygget af følgende etager: 



a) røde, grønne og sorte lerskifere, 



b) haard kvartsit (kvartskifer), 



c) mægtige lagrækker af milde lerglimmerskifere, klo- 

 ritiske skifere med overgange til og i veksling med 

 glimmerskifer. 



De inden det her omhandlede omraade til Dividals- 

 gruppen henførte lagrækker maa saaledes være at indordne 

 under gruppens yngste afdeling (etage) c. 



c. Tromsø glimmerskifer-gruppe 



inddeles nedenfra opad i tvende afdelinger, 



a) Rosta-kvartsit, 



b) Glimmerskifer med kalkstensindlejninger. 

 Lagrækker, der ere at indordne under denne gruppe, ere 



I 



