Bidrag til de norske kyststrøgs geologi^ 431 



saaledes at skulle freragaa, at de kræfter, der i sin tid i 

 saa stor maalestok have været medvirkende til dannelsen af 

 strandlinjen laugs efter Kvalsund, Langsund og Grøtsund, 

 ikke kunne have strakt sig ud over de egentlige kyststrøg 

 udenfor Kvalsund. 



Af gamle morænevolde er navnlig at mærke den mæg- 

 tige vold, der lukker for Glimvandets nedre ende og af- 

 stænger samme fra sjøen. Med en anseelig bredde D^ar 

 den en højde over havfladen af 150' (47 m.) og en højde 

 af 22 ' over Glimmas havspejl. Glimmas bundflade ligger 

 paa det nærmeste i havfladens niveau. 



Det anseelige skogsfjordvand er ligeledes afstængt fra 

 den til samme stødende fjordbund ved en bred vold. Hvor- 

 vidt denne er bygget af fast berg eller løst materiale, er 

 ikke nærmere undersøgt. Da S.kogsfjordvandet naar nogen- 

 lunde samme dybde som Skogssundet udenfor samme, vil 

 der paa forhaand være mest grund til at forudsætte, at 

 volden er bygget af løst materiale. Disse ferskvandssjøer 

 ere saaledes ikke at betegne som i fast berg udgravede 

 bækkener. Deres bundflade have derimod dannet bund- 

 fladerne af tidligere fjorddannelser, der gjennem de senere 

 afsatte morænevolde ere gaaede over til ferskvandssjøer. 



Foruden de her nævnte over havfladen opskydende mo- 

 ræner er der at paavise forskjellige undersøiske volddannel- 

 ser, der spænde sig tvers over flere af fjordmundingerne og 

 saaledes lukker for dybere indenfor liggende kummer. Disse 

 volddannelser, der vil findes afsatte paa kartet, maa utvivl- 

 somt være af glacial oprindelse og saaledes at opfatte som 

 gamle rimeligvis under havfladen afsatte moræner. Saadanne 

 dannelser ere at paavise ved Langsundets nordlige udmun- 

 ding, ved udmundingen af Daavfjord og Grundfjord, ved 

 udraundingen af den lille Sørskarsfjord paa vestsiden af 

 Nord-Kvalø og endvidere ved udmundingen af Løgsfjord ved 

 den vestlige side af Ribbenesø. 



