438 Karl Pettersen. 



Af dybere in dskj æringer, der ligge udspændte efter lag- 

 rækkernes strøgretning, er navnlig at mærke : 



1) det omkring 2 mil (22,6 km.) lange Kvalsund, der fra 

 de indre sundløb fører i transversal retning mellem 

 Eingvatsø og Kvalø ud mod det aabne hav. Da lag- 

 stillingen langs begge Kvalsundets langsider optræder 

 temmelig regelmæssig konkordant, ligger altsaa sun- 

 det udspændt som en spalte mellem og langs efter lag- 

 rækkerne. 



2) Skarsfjord, der fra Skagesund skjær sig i sydvestlig 

 retning — altsaa ligeløbende med Kvalsund ind efter 

 Ringvatsø. 



3) Det omkring 1 mil (11,3 km.) lange Skogsfjordvand 

 paa Ringvatsø. Dette strækker sig ligeløbende med 

 Kvalsund frem langs efter det nordlige afhæng af 

 Kvalsundets fjelddrag. Disse tre indbyrdes ligeløbende 

 indskj æringer ere aabenbart af samtidig oprindelse og 

 rimeligvis at føre tilbage som resultat af de samme 

 kræfter, der have fremkaldt den egentlige ødannelse. 



4) Skibsfjorddalen, der paa Vanø skjær sig fra Ski bsfj or- 

 den ind i sydlig retning mellem Vandkistens og Vand- 

 tindens fjelddrag. 



5) Andamsejdet paa Ribbenesø. 



6) Den nordlige del af Skagesund, — medens den sydlige 

 del af sundet derimod er indskaaret lodret paa lag- 

 rækkernes strøgretning. 



7) Ogsaa Løgsfjord paa Ribbenesø ligger delvis udskaaret 

 efter den raadende strøgretning. 



De yngre sedimentære lagrækker, der forøvrigt i det 

 hele efter disse strøg i forhold til gneisen og de til samme 

 knyttede mere eller mindre underordnede led kuns optræder 

 lidet bestemmende i orografisk henseende, skyder alene 

 frem dels i de lavest liggende niveauer som forholdsvis 

 smale strimler og dels ogsaa som delvise udfyldningsmasser 



