Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 441 



netop inden gneisafdelingerne at den oprindelige lagstilling 

 har været underkastet de stærkeste forrykkelser. 



Af mærker efter glacialtiden er tidligere nævnt moræne- 

 voldene foran enkelte af ferskvandssjøerne og endvidere 

 undersøiske volde, der stænge for udjøbene af forskjellige 

 fjorde og sundløb. Skjønt det vistnok ikke har været ad- 

 gang til mere direkte at undersøge, hvorvidt disse under- 

 søiske volde ere hyggede af fast berg eller løst materiale, 

 vil der dog utvivlsomt paa forhaand være al grund til at 

 forudsætte det sidste. Der synes nemlig at skulle være 

 liden rimelighed for, at transversale bergrygge her skulde 

 stikke frem. Bergbygniugsforholdene under havfladen maa 

 vel antages i det væsentlige at skulle være præget paa 

 samme maade som inden de over havfladen liggende ni- 

 veauer, ag her vil intetsteds bergrygge være at paavise, der 

 skulde være at sammenstille med saadanne forudsatte trans- 

 versale rygge. 



Disse forskjellige nysnævnte mærker vidne vistnok for, 

 at glacialtiden efter disse strøg maa^have virket inden mæg- 

 tige former og tillige gjennem lange tidsrum. Paa den an- 

 den side er det dog aabenbart, at glacialtiden ingenlunde 

 efter nogen mere bestemmende maalestok kan have øvet 

 indflydelse ligeoverfor disse landstrøgs orografiske bygnings- 

 forholde. Ligesom fjord-, sund- og ejde-dannelser som oven- 

 for fremholdt i det væsentlige maa være at føre tilbage til 

 tidsrum, der ligge langt tilbage for glacialtiden, saa gjælder 

 dette antagelig ogsaa dannelsen her i det hele og store. 

 Der har i ethvert tilfælde ikke været at aflæse noget be- 

 stemtere vidnesbyrd for, at glacialtiden i saa henseende her 

 kan have været mere væsenlig medvirkende. Anderledes 

 stiller sagen sig med hensyn til spørgsmaalet om dannelsen 



