24 Ivar Bang. 



offentliggjorde imidlertid sin méthode først et aar eft er for- 

 fatteren. 



Paa grundlag af dette princip, der forsaavidt den til- 

 sigter spaltning af nukleoproteiden fra pankreas, skylder 

 H a m m a r s t e n sin oprindelse, har forfatteren udarbeidet 

 methoderne til guanylsyrens fremstilling. 



Man udgaar enten fra pankreas selv eller fra ß-nukleo- 

 proteiden. Ved at koge en af disse nogen tid paa vandbad 

 med fortynnet alkali, sker der en sønderdeliug af al ægge- 

 hvide — den sammensatte som den usammensatte — saa 

 man paa den ene side faar alkalialbuminat, et ukjendt endnu 

 ikke studeret æggehvidelegeme, *) albumoser og muligens 

 pepton og paa den anden side guanylsurt alkali samt, hvis 

 man har udgaaet fra pankreas selv, ogsaa andre nukleinsyrers 

 alkalisalte. 



Neutraliseres væsken eïter endt kogning, koaguleres 

 æggehviden, og hvis man filtrerer, medens væsken endnu er 

 varm, faar man et klart lysegult fittrat. Eftersom nu filtratet 

 afkjøles, bemerkes en stadig tiltagende blakning, der efter- 

 haanden stiger til et voluminøst bundfald. 



x ) Man antog hidtil, at nukleoproteidens æggehvide afspaltedes 

 som alkalialbuminat, der koaguleredes ved neutralisation af den 

 varme væske. Dette forholder sig ikke saa. Den største del af den 

 æggehvide, der udfældes ved neutralisationen er en ny, temmelig 

 eiendommelig æggehvidesubstans. Den er uopløselg i saavel for- 

 tynnede, som koncentrerede mineralsyrer (kvad alkalialbuminaterne 

 ikke er). Varmer man imidlertid bundfaldet opsiammet i en mineral- 

 syre, løser substansen sig i varme for atter at udfældes igjen ved 

 af kjøling. Dette sker selv efter kogning med kone. salpetersyre. 

 Substansen er intet histon, da den løser sig i ammoniak, selv ved 

 tilstedeværelse af ammoniaksalte. Den giver en tydelig biuretreaktion 

 I mavesaft fordøies den fuldstændig. Forresten bar forfatteren intet 

 nærmere bekjendskab til dette legeme. 



