Nerver i Hummerens Ovarie. 95 



en mørkegrøn Farve, bestaar af to Sidehalvdele, der ere runde, 

 høiest ô mm. tyk, aldeles jevne og forenede med et meget 

 kort Midtparti, som har samme Form og Tykkelse, som 

 Sidehalvdelene selv. Ovariet ligner derfor fuldstændigt et 

 latinsk H, hvor de hagerste Ender er længere end de 

 forreste. 



Strax foran Midtpartiet afgaar der fra hver Sidehalvdels 

 nedre Flade en særskilt Uclførselsgang til Bugsiden, hvor 

 de aabne sig i tredie sidste Par Kropsfødders Grundled. 



Ovariet har intet helt Mesoovarie, men er ved en 

 Mængde finere og grovere Bindevævsstrænge, hvori Kar og 

 Nerver findes, fæstet til Mavesækken og Tarmkanalen, 

 bagtil ogsaa til Arteria abdominalis. Paa Ovariets Over- 

 flade aftegner Nitras argenticus intet, som kan sammen- 

 lignes med Endothelets zirlige Konturer, det er kun de 

 Figurer, der tilhører Kitsubstantsen imellem de glatte Muskel- 

 celler, som kommer frem. Ovariet har altsaa ingen be- 

 klædende Hinde, Muskelsubstantsen, som sammen med Bin- 

 devæv danner Ovariets Væg, ligger blottet. Muskelcellerne 

 bestaar hovedsagelig af lange, spindelf ormede Figurer, men 

 der findes og mange forgrenende, Udløbernes Antal kan 

 blive saa mange, og selve Muskelcellens Legeme saa lidet, 

 at Overgang til Bindevævslegemer synes at være tilstede. 

 De glatte Muskelceller er kittede sammen til bredere og 

 smalere Baand ; disse anastomiserer og krydser i alle mulige 

 Eetninger, herved dannes et Gritterværk af over hinanden 

 liggende Masker; nogen egentlig Afleiring i Lag kan altsaa 

 ikke paavises i Væggen, som knapt er 0.5 mm. tyk. 



Ovarialvæggen faar sin Blodforsyning dels fra den 

 forreste, dels fra den hagerste Aorta. Hovedarterierne ere 

 usædvanlig tykke, men Væggen bestaar kun af en struk- 

 turløs Intima og en Externa, som udelukkende dannes af 

 Bindevæv med store runde Kjerner. Denne Mangel paa 

 en muskuløs Media forklarer det egne Udseende, som de 



