Prof. Blytts geologiske Tidsregning. 107 



centricitet indirekte kan frembringe Forandringer i de 

 klimatiske Forhold saa betydelige, at disse Forandringer 

 i Excentriciteten vil kunne foraarsage Istider. De Tider, 

 da Excentriciteten var stor, skulde svare til Istiderne. Da 

 Forandringerne i Jordbanens Excentricitet lader sig beregne, 

 saa skulde man følgelig kunne finde ud, naar Istider er ind- 

 truffet i Fortiden, og naar de kan antages at ville indtræffe 

 igjen i Fremtiden. Da Jordbanens Excentricitet var be- 

 tydelig for 240 000 Aar siden med et Maximum fra 210 000 

 til 200 000 Aar tilbage i Tiden, og da den ligeledes var 

 betydelig for 80 000 Aar siden, saa skulde disse Tal angive 

 de Antal af Aar, som er forlobne siden de sidste glaciale 

 Tilstande, der har sat sine Mærker. 



Ved en Methode, forskjellig fra den af Dr. Croll be- 

 nyttede, har Professor Blytt forsøgt at bestemme Alderen 

 af en hel Del tertiære Lag, idet han sætter Vexlen af Lag 

 i Forbindelse med Jordbanens Excentricitet og med Præ- 

 cessionen. I Vexlinger i Lagfolgen hos visse bestemte ter- 

 tiære Dannelser ser han liges om en Af speiling af astrono- 

 miske Forandringer, der lader sig beregne, og han kommer 

 paa denne Maade til en absolut Aldersbestemmelse af mange 

 tertiære Lag. Det bør bemærkes, at den Hypothese, hvor- 

 med vi i det følgende kommer til at beskjæftige os, er 

 fremsat med stor Reservation, og at Forfatteren kun for- 

 langer, at den skal anerkjendes som en berettiget «working 

 hypothèse». 



Hvis den her antydede Methode er brugbar, hvis en 

 bestemt Vexlen af kjendte Lag kan henføres til visse be- 

 regnelige astronomiske Forandringer, saa er det klart, at 

 vi staar overfor en Opdagelse af første Rang, idet der gives 

 os et Middel ihænde til at opstille en absolut geologisk 

 Tidsregning, og der er virkelig af Forfatteren gjort flere 

 Forsøg i denne Retning, efter hvilke Alderen for de ter- 

 tiære Lag skulde være: 



