Prof. Blytts geologiske Tidsregning. Hl 



en Del af denne Kurve er gjengivet paa Fig. 1. Efter vore For- 

 udsætninger skal da enhver opadgaaende Spids paa Kurven 

 svare til en liøi Stand af Havet, altsaa til en Tid, da der i et 

 bekvemt beliggende Bassin vil afsættes Saltvandsdannelser, 

 medens de nedadgaaende Spidser svarer til en lav Hav- 

 stand eller til en Tid, da der i vedkommende Bassin af- 

 sættes Ferskvandsdannelser. 



Derhos er der paa Kurven afsat lodrette Streger med 

 Afstande, som svarer til 21000 Aar, eller til Periheliets 

 Omlob, og hver saadan Afstand skal altsaa svare til en 

 Vexlen af tørt og regnfuldt Klimat, respektive Vexlen af 

 kemisk og mekanisk Sediment. 



Hvis man nu kj endte Størrelsen af den Excentricitet 

 hos Jordbanen, som svarte til den Havstand, der netop 

 overskyllede Barrieren, saa vilde vi kunne bestemme, paa 

 hvilke Tider der var salt Vand i Bassinet, og paa hvilke 

 Tider der var ferskt Vand. Paa Fig. 1 har Forfatteren 

 trukket en ret Linie nn; i de Tider, da Kurven naar op 

 over Linien n n, forudsættes der at være salt Vand i Bas- 

 sinet, og naar Kurven gaar under denne Linie, saa forud- 

 sættes der at være ferskt Vand. Dette vil med andre Ord 

 sige, at Linien nn betegner den Excentricitet af Jordbanen, 

 der svarer til den Havstand, der netop naar op til Bar- 

 rieren. Naar denne Linie drages ret, kan dette kun ske 

 under den Forudsætning, at Barrieren i hele dette lange 

 Tidsrum forbliver uforandret, at intet af Barrieren rives 

 bort, eller at den ikke forhøies ved det Materiale, som Havet 

 maatte afleie, eller som Brændingerne maatte kaste sammen. 

 Til denne Linie paa Figuren skal vi senere oftere komme 

 tilbage. 



Hvis man efter Fig. 1 vil opkonstruere theoretiske 

 Lag, saa kan bemærkes, at Linien skjærer Kurven 12 Grange, 

 og at følgelig Saltvandslag 6 Gange skal afløse Fersk- 

 vandslag og omvendt. 



