112 Amund Helland. 



Da nu videre enhver af de smaa vertikale Streger, ialt 

 45 paa Linien n n, betegner Afstande i Tid paa 21000 Aar, 

 som er Periheliets Omløbstid, og da denne Tid svarer til 

 en Vexlen af Lag af kemisk og mekanisk Sediment, saa 

 sees det, at der i hin Tid, som udtrykkes ved Linien nn, 

 skal være 2 Grange 45 eller 90 Vexlinger af Lag af for- 

 skjelligt Materiale foruden Vexlen af Ferskvandslag og 

 Saltvandslag. 



Det vil ved Betragtning af Figuren let sees, hvorledes 

 saakaldte theoretiske Lag kan opkonstrurres. Til Exempel 

 ligger mellem f og g paa Fig. 1 Kurven for Excentrici- 

 teten over Linien nn, Havstanden var følgelig høi, man 

 skal altsaa have Saltvandslag i Bassinet; da der videre er 

 11 Perihelieomløb fra f til g, saa skal vi have 11 marine 

 Lag med mekanisk Sediment, vexlende med 11 marine Lag 

 af kemisk Sediment. Ved g passerer Kurven Linien nn, 

 det vil sige, Havstanden synker under Barrieren, Bassinet 

 faar ferskt Vand, og da der fra g til h er 7 Perihelieomløb, 

 saa skal vi have 7 Ferskvandslag af mekanisk Sediment, 

 vexlende med 7 Ferskvandslag af kemisk Sediment o. s. v. 

 «» Efterat have trukket Linien nn — i vilkaarlig Høide 

 og med vilkaarligt Udgangspunkt 3400000 Aar tilbage i 

 Tiden, — gaar Forfatteren over til at opsøge disse theo- 

 retiske Lag i Naturen. Da det efter Theorien er astrono- 

 miske Aarsager, som har været virksomme til at forandre 

 Havets Stand paa høiere Bredder, saa kan de Lag, som 

 svarer til de theoretiske Lag, søges i alle Lande paa nord- 

 lige Bredder. Derimod ved vi ikke, hvor i Formations- 

 rækken de Lag skal søges, som ligger omtrent 1\ til 2\ 

 Millioner Aar tilbage i Tiden. Herom ytres: «Lagrækken 

 skulde, som det sees af Kurven, ligge omtrent \\ til 2£ 

 Millioner, Aar tilbage i Tiden. Vi kan derfor ikke gaa for 

 langt tilbage, hvis vi vil finde, h vad vi ønsker. Tertiær- 

 bækkenerne ved Paris, London og Wien er grundig under- 



