118 Amund Helland. 



med dette, — skulde der svare en Vexlen af Lag af kemisk 

 og mekanisk Sediment eller omvendt. Det er almindelig be- 

 kjendt, og Forfatteren omtaler det ogsaa, at vexlende Lag 

 kan dannes paa forskjellig Vis, og den Tid, som hengaar 

 til Dannelsen af et Lag eller et Par vexlende Lag, kan 

 være saare forskjellig, ligesom Lagdannelsen overlio vedet 

 kan stilles i Bero i lange Tider. Det er overflødigt nærmere 

 at berøre dette, da alle er enige deri, og det er keiler ikke 

 saa, at Forfatteren har overseet denne Vanskeliglied; thi 

 han siger udtrykkelig i et senere Arbeide: «En tredie Van- 

 skelighed ligger i at skjelne mellem den Vexellagring, som 

 skyldes Præcessionen, og den, som har sin Grund i andre, 

 mere stedlige Forhold. Især i Stranddannelserne er denne 

 Vanskelighed følelig, men den har vist sig mindre end jeg 

 paa Forhaand formodede.» 



Det vilde i Sandhed være et stort Fremskridt, om man 

 kunde angive Kjendemærker, hvorved man kunde adskille 

 den Vexlen i Lagene, som skyldes Præcessionen, fra den, 

 som skyldes andre Aarsager. Men der gives os ikke en 

 Antydning af, hvorledes vi skal kunne skjelne disse Arter 

 af Afleiringer fra hverandre; det er ofte umuligt at angive 

 Aarsagerne til, at Lag, bestaaende af bestemte Bergarter, 

 overhovedet vexler paa et givet Sted; det er derfor van- 

 skeligt at indse, hvorledes de vexlende Lag, der skyldes 

 tørre og regnfulde Tider fremkaldte ved Præcessionen, skal 

 kunne skilles fra de vexlende Lag, ' som maatte skyldes 

 Indbrud af Elvesider, almindelige Flomme, Forandringer i 

 Flodernes Løb eller Forandring i Havstrømme, Foran- 

 dring af Havbankernes Beliggenhed, Dyner, som maatte 

 rykke frem o. s. v. Dette er i Virkeligheden en Vanske- 

 skelighed, som er stor, og som der ikke er gjort mindste 

 Forsøg til at komme over; det tør vel siges, at det er i 

 høieste Grad U3ands3^nligt, at 2 Gange 45 vexlende Lag i 

 Pariserbassinet alle skyldes Præcessionen; thi dette vilde 



