Prof. Blytts geologiske Tidsregning. 127 



næsten eller ganske vandret, men han følger i sit Ræ- 

 sonnement ikke denne Anvisning, og der er heller ingen 

 Grand til at trække den Linie vandret. Senere kombi- 

 nerer Forfatteren fra Øen Wight Profiler, idet det heder: 

 Profilerne af de forskjellige Etager er optagne paa for- 

 skjellige Steder af Øen, som har ligget i forskjellige 

 Niveauer. Naar man erindrer dette, lader Rækken sig ind- 

 passe i Kurven og svarer ialfald saa nogenlunde til denne.» 

 Har man Lov til at flytte Barrieren, som man vil, saa er 

 dette tilstrækkeligt til at faa istand alle de Vexlinger af 

 marine Lag og Ferskvandslag, som man maatte ønske, og 

 har man derhos Lov til at kombinere mellem hvilke Profiler 

 man ønsker i hele Europa, saa skal der ikke være den 

 Række af vexlende Ferskvandslag og Saltvandslag til, som 

 ikke skal kunne indpasses paa Kurven, og det ikke saa- 

 ledes, at det passer nogenlunde, men saaledes, at det passer 

 absolut. 



Det vil være let at paavise dette: Sæt at vi har to 

 Bassiner, A og B, og Havet stiger og falder absolut iden- 

 tisk udenfor Bassinerne, men Barrierens Høide er variabel 

 for begge Bassiner. 



Til en Tid er Excentriciteten stor, Havstanden følgelig 

 høi; men Barrieren i det ene Basin A er alligevel høiere 

 end Havets Niveau, i det andet B lavere; vi faar daFersk- 

 vandsdannelser i det ene, Saltvandslag i det andet. Nu 

 bliver Excentriciteten liden, Havstanden falder, men Bar- 

 rieren minker endnu stærkere end Havet i det Bassin A, 

 hvor Barrieren før var høi, og vi faar følgelig der Salt- 

 vandsdannelser, medens Barrieren B, der bibeholder sin 

 Hoide uforandret, nu stænger for Havet, saaledes at der i 

 Bassinet B afsættes Ferskvandslag. Ved paa denne Maade 

 at variere Barrierens Høide, saa kan man faa istand hvilke- 

 somhelst theoretiske Lag, og følgelig kan man indpasse alle 

 Naturens Lag paa Kurven. 



