Geologisk tidsregning. 203 



charakter selv på nærliggende steder, i det på en stræk- 

 ning af omtrent 15 kilometer mægtigheden er tiltaget fra 

 omtrent 10 m. til 46 m., medens kalklagenes antal samtidig 

 også er nærmere 4-dobbelt, 200 — 750 kalkknollelag. Disse 

 vexlinger i silurlagene får derved nogen lighed med de 

 talrige vexlinger, som findes i mergelleret, og det har 

 aldrig faldt mig ind at regne slige vexlinger foråt være 

 en følge af præcessionen. 



Men det er anderledes med de i Pariserbækkenet dan- 

 nede tertiærlag. Thi i dette bækken skede lagdanneisen 

 bevislig meget langsomt. Dette kan man se af de i lagene 

 indesluttede forsteninger. Forsteningerne vexler så hurtig 

 fra lag til lag, at der i disse dannelser kun falder 4—5 

 vexlinger af lag (og ikke som i hine ovenfor omtalte dan- 

 nelser mange hundrede) på hver geologisk etage, når man 

 ved etage forstår en oscillation af strandlinien. Pariser- 

 bækkenets tertiærlag er afsatte under rolige forhold og 

 langt fra udløbet af store elve, i vand, som har været 

 klart og rent. Ler og mudder spiller en liden rolle i 

 sammenligning med mergel og rent kemiske sedimenter, 

 som kalk, kiselkalk o. 1. 



Sådanne lag, som afsættes længere fra.elv- 

 mundingerne, har større udsigt til at bevares. 

 Når de løftes over havet, er der ingen stor elv i nærheden, 

 som kan ødelægge dem, og når de desuden er afsatte i 

 bækkener, som ved banker er adskilte fra det åbne hav, 

 såat de også er beskyttede mod brændingernes ødelæggende 

 virksomhed, har de endnu større udsigt til at undgå øde- 

 læggelse. Det kan derfor ikke vække forundring, at såmange 

 af de til vor tid bevarede tertiærlag netop er afsatte i slige 

 rolige bækkener som Pariserbækkenet. 



Hvad der er sagt om Pariserbækkenets dannelser, har 

 nemlig også gyldighed for andre tertiær dannelser. De ter- 

 tiære etager har i regelen kun 4 — 5 vexlinger af lag. I 



