210 Axel ßlytt. 



til bækkenet. Gips kan kun afsættes i mere lukkede hav- 

 bugter. Dersom forbindelsen med oceanet er aldeles åben, 

 kan bassinets vand neppe blive så concentreret, at nogen 

 fældning af gips kan foregå. Vi bar derfor god grand til 

 at antage, at gipsmasserne betegner tider, hvori strandlinien 

 var veget noget tilbage, og bvori bassinets forbindelse med 

 det åbne hav var mindre fri. Ovenpå 2 ligger atter en 

 marin mergel uden gips, 3. Denne mergel betyder en ny 

 stigning af havet, såat gipsdannelsen afbrødes. Men atter 

 sank havet, og en ny gipsmasse, lag 4, afsattes. For treclie 

 gang steg havet, og den marine mergel 5 dannedes. Så. 

 sank havet, gipsdannelsen begyndte pånyt, lagene 6, 7 og 

 8 afsattes, og da endelig laget 9 dannedes, blev bassinet, 

 igjen ferskt, og hermed slutter gipsdannelsen, og den føl- 

 gende formation af ferskvandsmergler begynder. Altså ser 

 man, at der er god grund til at tro, at gipsformationen, 

 således som vor hypothèse fordrer, dannedes under 3 på 

 hverandre følgende stigninger og sænkninger af havstanden. 

 Bassinet blev under disse ikke ganske afstængt fra havet r 

 men forbindelsen med havet var mere eller mindre åben, 

 og den 4de gipsmasse, som skulde tale mod rigtigheden af 

 vor hypothèse, kan anvendes til at støtte den. 



Af gipsformationen i Pariserbækkenet har jeg fundet 

 tre detaillerede profiler: 1) fra Méry-sur-Oise (Bull. Soc. 

 Géol. de France (3) vol. VI), meddelt i min afhandling om 

 vexellagring, 2) et profil mellem Argenteuil og Sannois (af 

 Bioche og Fabre i Bull. Soc. Géol. de France (2) vol. 

 XXIII) og 3) et fra en jernbaneskjæring ved Belloy (med- 

 delt af C a r e z i Bull. Soc, Géol. de France (3) vol. VIII). 

 Af disse er det første fuldstændigt, d. v. s. det går gjen- 

 nem hele formationen, det andet går fra toppen af sand- 

 stenen (1 i Lapparents profil) til op i den 2den gipsmasse 

 (6 i Lapparents profil); det 3die profil går fra fersk- 



