Geologisk tidsregning. 211 



vandskalken fra St. Ouen op gjennem gipsformationens 

 nedre del til Lucinamergelen (5 i Lap parent s profil). 



Når man nu betragter disse detailprofiler, så ser man 

 for det første, at ved udtrykkene Iste, 2den, 3die og 4de 

 gipsmasse, betegnes ikke 4 masser af ren gips, men hver 

 af dem kan atter være bygget af en vexling af mergel- og 

 gipslag. Således er ved Méry-sur-Oise lagene 160 — 196 af 

 Dollfus og Vasseur Henførte til den anden gipsmasse, 

 fordi der under denne lagrække ligger en 0.20 m. mægtig 

 mergel med Lucina. Den «anden gipsmasse» består her 

 af en vexel af gips og 6 — 7 mere eller mindre tykke 

 mergellag*). 



Ligesom den anden gipsmasse i profilet ved Méry er 

 sammensat af flere vexlinger af mergel og gips, således er 

 det samme tilfældet med de såkaldte 3die og 4de gipsmasser 

 i BiocheV og F ab re's snit fra egnen mellem Argenteuil 

 og Sannois. Forfatterne henfører lagene 1 — 9 i deres profil 

 med 2 eller maske 3 vexlinger af gips og mergel til den 

 4de gipsmasse, 10 — 12 kalder de «marnes fossilifères» ; de 

 svarer til 3 i L apparents profil; 13 — 24 er den tredie 

 gipsmasse med 5 vexlinger af mergel og gips; lagene 25 — 29 

 med én vexling af mergel og gips betegner forfatterne som 

 den anden gipsmasse; i mergelen 28 har de fundet Lucina, 

 og denne mergel betegnes af dem som Lucinalaget. Lappa- 

 rent og Dollfus og Vasseur lægger Lucinalaget mellem 

 den anden og tredie gipsmasse; Bioche og Fabre lader 

 den anden gipsmasse begynde under Lucinalaget, og dette 

 ligger hos dem indleiret i den anden gipsmasse. 



*) Ved den «anden gipsmasse» forstår disse forfattere ikke ganske 

 det samme som Lapparent, thi deres «anden gipsmasse» om- 

 fatter foruden laget 6 (Lap parent's «anden gipsmasse;) tillige 

 lagene 7 og 8 hos Lapparent. Heraf sees, at begrebet den 

 «anden gipsmasse» opfattes noget forskjelligt hos de forskjellige 

 franske geologer. 



