218 Axel Blytt. 



break» på dette sted i lagrækken. Jeg antager, at han 

 hermed mener, at der ikke er afvigende leining. Men dette 

 bevis er i virkeligheden meget s vagt. Som bekjendt kan 

 lag af meget forskjellig alder ligge aldeles konkordant 

 over hinanden. I Rusland ligger endog lag med nulevende 

 forsteninger konkordant over permiske lag. Og dersom 

 man sammenligner lagene på Wight med dem i Pariser- 

 bækkenet, så ser man, at der på Wight ikke tindes lag, 

 som kan sammenstilles med ferskvandskalken ved St. Ouen. 

 Denne dannelse har ikke færre end ti vexellagringer af 

 mergel og kiselkalk, og den må have krævet lang tid. 

 Når nu dertil kommer, at der er en meget stor forskjel 

 mellem de marine faunaer i Bartonleret og Middle Headon, 

 så er den antagelse, at der er et hul i lagrækken på 

 Wight på dette sted, meget sandsynlig. Det er såmeget 

 mindre «a matter of fact», at der ikke er noget hul her, 

 som andre engelske geologer (Judd, Keeping og Ta wney) 

 netop antager et hul omtrent på dette sted, i det de siger 

 om det marine Headon, at det hviler på en eroderet brak- 

 eller ferskvandsdannelse, og Judd siger endog, at «the 

 break between the Headon and Brockenhurst beds» (d. e. 

 mellem Lower og Middle Headon) «appears to be a complete 

 one» (Quart. Journ. Greol. Soc. XXXVIII p. 476, se også 

 XXXVII 1881 p. 109). Det er aldeles ligegyldigt for min 

 hypothèse, om hullet ligger over eller under etagen Lower 

 Headon. 



Hermed er de fremsatte indvenclinger besvarede*), og 



*) P. 130 anfører H. til sammenligning endel tidsbestemmelser for 

 de tertiære dannelser af Blaudet. Disse afviger meget betydelig 

 fra mine. Jeg forstår ikke, at dette i nogen henseende kan svække 

 min hypothèse. Det er ikke længe siden, at vore almanakker for- 

 talte, at der var gået 5 — 6000 år siden verdens skabelse. Dette 

 kunde med lige god grund anføres som talende mod mine an- 

 skuelser. Bl aud ets anskuelser skal jo, efter hvad Helland 

 siger, være «mere fantastiske» end mine. Den amerikanske geolog 

 Dana har opskattet tertiærtiden til 3 millioner år, et tal, som 

 svarer ganske til mit. 



