222 Jørgen Thesen. 



fiske. Krukenberg vil endog kave paavist, at der findes 

 fiske, hvor ventrikelen ikke skulde have noget ferment, der 

 kunde paavirke æggehvidestoffe. 



Man ser saaledes, at fiskenes tarmkanal maa ansees 

 som et temmeligt ubearbejdet felt, og et felt, som saa me- 

 get mere trænger undersøgelse, som man ved, at forholdene 

 er i høi grad afvigende hos de forskjellige fisketyper. 



Hvad specielt torsken angaar, saa har den, saavidt jeg 

 ved, aldrig tidligere været gjort til gjenstand for nærmere 

 histologiske studier, vel nærmest fordi den udmærker sig 

 ved saa ualmindelig smaa celleelementer, der i høi grad 

 vanskeliggjør undersøgelsen. Og nedenstaaende lille studie 

 tør maaske derfor have nogen interesse, specielt for os, da 

 jo torsken spiller en saa stor økonomisk rolle, og det der- 

 for er af vigtighed at bringe saa megen klarhed som mu- 

 ligt over dens liv og levseæt. 



De methoder, jeg har anvendt til mine undersøgelser, 

 har været dels isolation med eddikesyre, men fornemmelig 

 snitpræparater. Men da fiskenes væv er saa vandholdigt, 

 at det let skrumper sammen, og da tillige cellerne er saa 

 smaa, maa man anvende særlig omhu baade paa fixationen, 

 hærdningen og indlejringen. De bedste resultater har jeg 

 faaet ved at fixere omhyggeligt i Langs sublimatsøvand 

 eller i Kleinbergs pekrinsvovelsyre og saa ikke vaske ud i 

 vand; men hærde ganske langsomt i alkohol, idet jeg be- 

 gynder med en ganske tynd blanding. Indlejringen maa 

 ske i saa lav temperatur som mulig. Hvad farvningen an- 

 gaar, har jeg fundet mig bedst tjent med at farve snittene; 

 og jeg har da prøvet alle de almindeligste f arvestoffe ; men 

 stadig foretrukket hæmatoxylin, tildels i forbindelse med 

 eosin. Snittykkelsen har varieret fra 10 — 3 }x. 



Torskens tarmkanal er meget kort; fra læben til anus 

 er den ikke længere end legemets længde fra snuden til 

 spidsen af halefinnen. 



