Strandlinje-studier. 295 



•dambræen selv, fra sidedalenes bræer lø3tier der sig under 

 bræbevægelsen stadig isstykker, og da disse som regel ikke 

 kan bli ført ut det smale avløp, vil de i meget lang tid 

 ligge og gnisse ind på bræsjøens bredder. At dette om- 

 sider må sætte mærke synes selvsagt. Dels fra bræerne 

 selv, dels ved nedskyldning fra fjeldsiderne, ras, landslips 

 à la Prestwichs 45 ), dels ved frostsprængningen, dels fra 

 brændingen vil den skurende is få redskap til at angripe 

 f j eldet med, og den almindelige polering vikle følge med 

 isgnidningen. Drivisen kan iia bragt de så almindelige 

 blokke, som blir liggende igen i seteflaten. Men drivisen 

 er naturligvis ikke alene om arbeidet; frosten hjælper til 

 at skaffe skuringsmateriale, og — hvad der er væsentligere for 

 setens dannelse — bølgeslaget steller med det av drivisen og 

 den selv oplagte fjæremateriale, runder det av, sliper det til 

 og danner tilsprang til lag i sanden. På de mere frem- 

 springende, udsatte punkter får den ikke beholde noget av 

 den finslepne sand, men i de fredeligere, langgrunde viker, 

 livor brændingen ingen magt har — de flatere lier, hvor 

 efter min tidligere beskrivelse seten «viskes ut» — der av- 

 lagres tildels endog 1er i seten. Her kommer igen ikke 

 drivisen så godt til, der blir ikke gjort så stort indhug i den 

 faste fjeldgrund her som på de bratte fjeldsider eller på 

 næssene, hvor en «næs-knæk» vil dannes. Overalt virker 

 dog bølgeslaget med til at pudse på seten, arbeider på at 

 frembringe den typiske form. 



Som maa ser, vil en hel række eiendommeligheter ved 

 seterne følge med nødvendighet av den forenede virksomhet 

 av drivis og bølgeslag, således som denne må ha ytret sig 

 i bræsjøerne. Drivisen har væsentlig eroderet og bølge- 

 slaget lagt op fjære. Tilfeldigvis har man i en endnu 

 eksisterende bræsjø anledning til at studere dens strand- 

 linje ved et så at kalde naturligt eksperiment i det store. 

 Det er ved den berømte Merjelen-sjø i Schweiz. Denne 



