Rtrandlinje-studier. 29i I 



fjære forsvinclende, nogen stadig virkende tidevan (Isstrøm 

 åndes derfor ikke. Her vilde bræis og fjordis ved isløs- 

 ningen, således som den siclste den dag i dag, temmelig 

 hurtig drive tilhavs. Forholdene vil således ikke være syn- 

 derlig gunstige for setedannelse — og man kender heller 

 ingen sikre fra dette strøk. Kommer man op forbi Jæderen, 

 når springfloden efterhånden op til 1 m. — seterne begynder. 

 Jeg har selv seet engseter på et par steder i Buknfjord, 

 ved Nærland f. ex. Videre nordover tiltar tidevandsstrommen 

 stadig i styrke op til Tromsøkanten, og seterne tiltar i 

 antal. Ved Tromsøkanten er strømmen så stærk, at den 

 oftest vasker væk det meste av det løse materiale — seterne 

 optræder mere alminclelig i fast fj eld. I den enkelte fjord 

 virker strømmen i størst styrke i sundene mel lem de ytre 

 øer, hvorigennem alt det vand, der skal fylde fjorden, presses, 

 isen skrues voldsomt sammen — her når seterne sin største 

 utvikling, Seternes masseoptræden i disse sund er formu- 

 leret av Pettersen i hans anden sats 47 ). « Strandlinierne 

 vil derfor fortrinsvis være at søge på sådanne Steder, hvor 

 stærk Strømsætning har rådet under Dannelsestiden, — 

 således langs trangere Sundløb eller langs sådanne Fjorde, 

 der gjennem omhandlede Tid har dannet Dele af dengang 

 til begge Ender åbne Sundløb.» 



Der er såvidt jeg kender det kun et enkelt forhold, 

 som kan synes at stride mot en gennemgående sammenhæng 

 mellem strømstyrke og setedannelse — det er, at seterne ofte 

 optræder smukt utviklet i lang uavbrudt sammenhæng inde 

 i enkelte viker særlig med temmelig flate sider — f. ex. 

 Grloppenf jorden i Nordfjord, Ørstenvik i Søndmør — hvor 

 strømmen ikke synes at kunne havt nogen særlig magt, 

 Disse seter er imidlertid gennemgående temmelig brede eng- 

 seter — i løst materiale. De vil nærmest være at sam- 

 stille med de brede seter av fint material i bræsjøerne; i de 

 lune viker lastede den svækkede strøm netop av fint mate- 



