Strandlinj e-studier. 303 



ligger yderst. — K. Pettersen indrømmer, «at der trods 

 han gik til undersøkelserne med en personlig stærkt fæstnet 

 overbevisning i motsat retning» dog «oftere følte sig ikke 

 lidet tilskyndet til at tillæge Bravais slutning en mere reel 

 betydning.» Men de skal være horisontale, det må være 

 forskellige linjer — trods han har fulgt Uere linjer så 

 godt som uavbrudt fra vest mot ost i stigning. — R. Leh- 

 mann 54 ) fulgte i 1880 en linje på Valderø fra 23.4 m. 

 hoide til 28.1 m. i stigning østover. Men enten måtte 

 barometret lyve, eller så var der flere linjer, skont det 

 «an Ort und Stelle» syntes at være den samme. Hori- 

 sontale bør linjerne nemlig være ifølge hans «geologische 

 Bildung». — Og lærebøkerne måtte naturligvis ifølge disse 

 senere, tilsyneladende enstemmige undersøkelser underkende 

 Bravais' skrå linjer. Først de Greer*) tar i 1890 hans 

 målinger i forsvar. 55 ) 



]STu er det det mærkelige, at R,. Chambers 56 ) selv alle- 

 rede i 1850 i den meget utbredte «Edinb. new philosophical jour- 

 nal» Vol. 48 fuldstændig har bekræftet Bravais' målinger. 

 Trods Kjerulf nævner at Chambers har undersøkt linjerne 

 i Alten, og trods Lyell 57 ) «Principles of Geology» uttryk- 

 kelig siger, at hans resultater stemmer med Bravais', **) 

 er dog dette fuldstændig faldt ut av debatten, som imotsat 

 fald nødvendigvis måtte fåt et andet utfald. — Chambers's 



*) Gerard de Gee r har i de sidste år beskæftiget sig med flere 

 av de spørsmål, som mine strandlinj e-studier har ført mig ind på. 

 Det har hendt mig jevnlig, at jeg i disse avhandlinger fandt teorier 

 fremsat, som jeg allerede tidligere var kommen til men i høiden 

 havde omtalt i et .par foredrag i «Naturhistorisk forening». Den 

 videnskabelige prioritet har naturligvis liden betydning i sådanne 

 tilfælde. Det væsentlige ligger deri, at to fuldstændig uavhængig 

 arbeidende geologer fra tildels forskellige forutsætninger kommer 

 til så overensstemmende resultater i hovedspørsmål i Skandinaviens 

 postglaciale historie. 

 **) Lehmann har været opmærksom på dette, men har ikke kunnet få 

 fat i Chambers Tracings of N. of Europe. Originalopsatsen vilde 

 med lethed været at finde ved hjælp av R. Societys Catalogue of 

 Scient Papersific. 



