306 Andr. M. Hansen. 



for 40 m. høiden både inde og ute og den kombinerende linje 

 springe tydelig frem. Lad os se, hvorledes dette passer 

 på Altenprofilet (se pl. B. og liste nr. 1, hvor de på pro- 

 filet givne nr. henføres til stedsnavnene). Gradienten er 

 i overensstemmelse med Chambers's angivelse trukken N II e * 

 V. Det enkle grafiske billede synes mig øieblikkelig at 

 måtte bringe en til at opgi ethvert forsøk på at finde 

 «nivåerne«(5 ?). Mærkerne forenes uvilkårlig for øiet ved 

 de her trukne to linjer, som i hvertfald så langt Cham- 

 bers' nivellering strækker sig ikke kan misforståes. Av- 

 vikelsen er for de nøiagtig målte høider kun ved to målinger 

 så stor som 2 m. Bravais' slutning, at man har to væsent- 

 lige, stadig indover stigende linjer, den øvre med større 

 stignings vinkel, må således annerkendes som et ubestride- 

 ligt faktum. Når han derimot kommer til det resultat, at 

 stigningen ikke er jevn, men svakere i den ytre del, kommer 

 det øiensynlig derav, at han i sit profil har fulgt fjorden, 

 der gaar i en vinkel, i stedet for at projicere på gradienten, 

 noget, som allerede Chambers har gjort opmærksom på. — 

 Chambers søker at redde så meget som muligt av sin teori 

 om de ensartede nivåer ved at hævde, at hele dette strøk 

 på over 40 g . m. utgør «a disturbed portion». Det skulde 

 med «en overraskende regelmæssig bevægelse» ha sunket 

 på den ene side 18 m. og hævet sig 29 m. på den anden 

 side av en akse, som skulde ligge i det almindelige urørte 

 nivå. Hvorledes dette kan forenes med, at de to linjer 

 danner en vinkel med hinanden, at én fælles vinkelbevæ- 

 gelse således ikke kan ha fundet sted, oplyser Chambers 

 intet om. Stykket måtte i hvert fald ha dreiet sig to gange 

 — og den nedre linje være dannet i mellemtiden. 



Følger vi kysten sydover fra Alten forstår vi straks, 

 hvorfor opmærksomheten i Tromsø stift har fæstet sig så 

 bestemt ved to almindelige utbredte nivåer. Skibsleden går 

 nemlig i det væsentlige parallel med isoanabaserne; man 



