314 Andr. M. Hansen. 



og bugte, som var spærret av de store bræer. Til denne 

 teori blev jeg også oprindelig ledet ved mine undersøkelser 

 av de østerdalske seter (1885). Den gir en utvungen forkla- 

 ring av, Hvorledes der — i overensstemmelse med grønlandske 

 forhold — i samme fjord samtidig kan dannes seter i meget 

 forskellig liøide, likeså til det, at seterne øiensynlig op- 

 træder smukkest i de dele av landet, som er sønderskåret 

 ved tverdale og sund, hvor således avspærrede f jorde kunde 

 ventes i størst utstrækning, Endvidere syntes den at kaste 

 lys over det forhold, at de nordlandske eid så ofte svarer 

 i høide til strandlinjerne, de skulde da ha dannet avløp for 

 det avspærrede vand og bestemt setehøiden. Den fuld- 

 stændige overensstemmelse i bygning ay indlandsseterne og 

 kystseterne taler også stærkt for en fuldstændig overens- 

 stemmelse i oprindelse. — En nøiere undersøkelse av kyst- 

 seterne viste mig dog snart, at denne teori kanske kunde 

 gælde for enkelte seter, men at den for kystsetedannelsen 

 i det store taget var absolut utilstrækkelig. Først og 

 fremst synes det nødvendigt, at disse avstængte fjorde må 

 ha havt et ved et skar eller eid bestemt nivå for at kunne 

 få skåret ut op til 100 m. brede seter. Et nivå bestemt 

 ved bare den variable bræ kunde ikke være nok. Og så- 

 danne skar viste det sig straks umuligt at skaffe frem — ■ 

 særlig da der regelmæssig optræder to linjer. Hvorfor der 

 netop skulde være to, kan teorien heller ikke gi nogen for- 

 klaring for. Og så er det det, at linjerne bugter sig ut og 

 ind fjorden, uten hensyn til de steder, hvor man skulde 

 vente den spærrende bræ. Et fortrinligt bevis for, hvor 

 umuligt det er at skaffe tilveie de nødvendige dambræer 

 har K. Pettersen, der i sit sidste arbeide 60 ) sluttede sig til 

 teorien, leveret fra den egn han kendte ut og ind, Tromsø amt. 

 For at få istand en sjø til Ulfsfjordlinjen må han opkon- 

 struere en 34 km. lang yderlig smal isbræ, parallel med 

 seten. For at. få dannet seterne ved Skårliodden må han 



