Strandlinje-studier. 331 



høide. 80 ) Mangelen på seter og terrasser på Færøerne k an 

 således både forklares ved, at der ikke var nogen deutero- 

 glacial landis med derav følgende senere hævning, og ved 

 at disse mærker senere er forsvundne. 



De omtalte huledannelser på Islands sydvestkyst 

 tyder på en hævning av kysten her på op til 60 m. Ved 

 Ellidarå nær Reykjavik fandtes en skælførende terrasse på 

 38 m., sandsynligvis den samme ved hvilken Keilhack 81 ) fandt 

 en sete i 40 m. høide. Ved nedgangen fra Hellisskard til 

 Reykir sees inde ved foten av en gammel basaltisk hav- 

 skrænt en strandvold av smukt tilrundede fjærestene i en 

 høide av ca. 50 m . På østlandet fandtes en lignende 

 gammel strand i en høide af 27 m. ved Starmyri. Om 

 denne er at henføre til samme hævningsperiode er kanske 

 tvilsomt. Forøvrigt synes en række gårde i 60 — 70 m. 

 høide inde under de bratte f j elde på sydkysten at antyde, 

 ■at her ligger den gamle havstrand: Den stærke torv- og 

 muldjorddannelse tyder også på, at vi her har at gøre med 

 meget gamle dannelser. De kan neppe samtlige være frem- 

 bragt i en sen tid, på samme måte som en del av de store 

 sander vistnok er det, ved svære bræ-skred, jøkulklaup, som 

 forårsakes ved vulkanske utbrud under bræerne Største 

 delen av den sand, aur, som sanderne er bygget av skyldes 

 vel allikevel bræernes regelmæssige arbeide, hvor de gik 

 som brede skjolde ut til havet. 



Den store Rangårvallaslette, som gradvis hæver sig 

 op til en høide av 120 m., ligger for en stor del under det 

 50 — 60 m.s tidligere havnivå som Reykir-strandvolden og 

 Paradishellir (57 m.) på dens sider betegner. På den nord- 

 vestlige halvø findes der efter Thoroddsen gamle havstands- 

 mærker i 30 — 60 m. høide og på Nordlandet ved Asbyrgi 

 en strandlinje i fast fjeld ca. 40 m. 81 ) At finde hævnin- 

 gens gradientretninger efter de her givne opgaver kan ikke 

 gøres med fuld sikkerhet. Høiderne tyder dog på, at stig- 



