Harald Hansteen. 



Cancelieraad Carl Deichmann. Hist. Efterretn. om 

 Kongsberg Sølvværk m. V. Kjbvn. 1777. S. 93—344. 



S. 155. Disse Ganger vise sig ikke ædel i deres hele Felt, uden 

 aleneste paa en vis Længde fra 1 til 20 Lachter, mere eller mindre, 

 og da man egentlig betegner denne Gangenes Ædelhed med det 

 Navn af ædel Fald, saa har man fra den Tid af, da man ikke mere 

 havde nogen Tillid til Euthengangernes Angivende, givet Agt paa 

 denne Sag, eller paa den Steenart, som indeslutter Gangenes Ædel- 

 hed, som ved dette Værk har faaet Navn af Faller, Fall-Baand eller 

 ædle Baand, som har gjort de Bergkyndige meget opmærksomme. 



Omendskjøndt at dette Erts-Berg maa ansees blandt de ældgamle, 

 for et ganske Berg, hvor man hverken finder Fløtzer, eller hvor 

 Bergarterne ligge uordentlig om hinanden, finder man dog, at Sten- 

 lagene, som stryge fra Sønden til Norden, ere forskjellige, endskjønt 

 de alle maa henføres til Graabergart, men af Anseende foranderlige, 

 snart sortagtige, snart mere lysegraae, undertiden mere glimmeragtige. 

 Blandt disse Steenlag underskiller sig et andet Slags, som er serskilt 

 fra Bergarten, og af en ganske anden Art. Egentlig disse Strøg (er 

 det), som her kaldes Faller eller ædle Baand, og som tager samme 

 Vey, nemlig fra Sønden til Norden. 



S. 156. «Bergmester Madelung som har udarbeidet et temmelig 

 «efterrettelig Charte over disse Faller med de oversættende Gange*) 

 «regner 4 i Serdeleshed, i forskjellig Distance fra hinanden, som 

 «deler Værket i det Øvre, i det Midterste og Underbergets Faller, 

 «hvoraf 2de tilhøre Oberberget, fra det første eller Vestre, som er 4 

 «a 6 Lachter mægtig, til det andet mod Østen, en 700 Lachter, 

 «mægtig 10—11 Lachter, derfra til det saakaldte Middelberg 1 300 

 «Lachter findes det 3die Fallbaand af 15—16 Lachters Mægtighed; 

 «en 740 Lachter længere mod Østen er Underbergets Fallbaand i 

 «14 — 15 Lachters Mægtighed. Disse Faller bestaar af forskjellige 

 «smale, hos hinanden paralel strygende Baand, med anden død Steen 

 «imellem, som ey sætter gandske seiger i Dybet men har et Dohnlag 

 «af 80 til 87 Gr., saa man ej allene i Af synkningen maa give Agt 

 «paa Gangernes Fall, men tillige paa Fallar ternes Dohnlage, især 

 <de sorte Baand paa Underberget, som man med Hoved-Schachtet 

 «maa følge. Anderledes har det sig med Oberberget og Middelbergets 

 «Baand, hvor de sorte Baand, som ikkun er 8 a 10 Tommer brede, 



*) Vel haver man baade fra ældre og senere Tid adskillige Ridser, over dette 

 Sølvværk, deels stykkevis, deels over det hele, men ovenanførte Charte er nok det 

 eneste i sit Slags. Vel havde Madelung begyndt derpaa førend de Hen-er Jars Brødre, 

 som paa Kongen af Frankiùgs Bekostning i Aarene 1766—67 besaae de nordlige 

 Bergværker, og deriblandet Sølvværket Kongsberg, og ønskede at have et Charte 

 over dette Værks ædle Geschicke. Man blev derved opmuntret til at fuldføre det. 



