Sølvforekomster i Kongsbei-gfjeldet. 



«ofte i Af synkninger af skjær sig aldeles og derfor ikke kan tjene 

 «til Eettesnor, men man maa rette sig efter de ædleste Baands Fall- 

 « arter, til Regel for Hoved-Schachtet, og Driften i de øvrige Dele til 

 «Østen og Vesten derefter indrette. 



«Disse Faller ere ikke bestandig ædle i Af synkningen og Udlænk- 

 «ningerne. Ofte kan en Felt Ort paa Gangen drives 12 à 15 Lachter 

 «over Fallene og fra 1 til 5 à 6 Lachter være ædel, og i de paaføl 

 »gende spørges ingen Erts, men ved en Af synkning af 5 à 12 Lachter, 

 «kan man med en anden Feltort derfra anlagt, paa samme Baand, 

 «hvor tilforn ingen Erts fandtes, forefinde Gangen ligesaa ædel, som 

 anden Steds, og saaledes ogsaa med Orterne. Ligesaa ubestandig 

 ere Gangerne, som stryger over bemældte Faller fra Østen til Vesten, 

 «som fra ^/4-l Lachters Mægtighed, og i ^/2-4 à 8 Lachters Længde 

 »kan yde rüge og gode Ertser i nogle Lachters Af synkning, men 

 «siden ved indfaldende død Middel, saa vel i Dybet som i Udlænk- 

 «ningerne, bliver saa fordrummet, ja næsten ukjendelig og afskaaren, 

 «uden at spørge til Erts, men ved mere Afsynkning igjen kan aabne 

 «sig. Det er egentlig de faste og glimmeragtige Baand, som findes 

 «mellem Fallbaandene, der er Aarsag til disse Forandringer, fornem- 

 «melig de første, da de sidste ere af een mildere Steenart, og altsaa 

 «ey saa skadelige, som dog i nogle Lachter dybere igjen aftager». 

 Saavidt af Bergmester Madelungs Beretning. 



S. 166. Man kan altsaa an tage, at Gangene skylde deres Frugt- 

 barhed til de Baand, eller hængende og liggende, som indeslutter 

 Gangenes Ædelhed; følgelig er det Fallerne eller Fallbaandene ved 

 dette Værk, som indeholder den frugtbringende Materie til de rüge 

 Ertser og Metaller potentialiter eller actualiter, om man saa maa 

 tale, og som meddele samme til Gangene igjennem de forbemældte 

 Sletter og Fløtzklyfter og aaben Eiffer. De mineralske Vande for- 

 maae at opløse saadan Materie og føre den fra Sted til anden. 



A n m æ r k n i n g : Man er ey heller enig om, hvad egentlig 

 forstaaes ved Faller. Nogle forstaae derved i Almindelighed, saavidt 

 Gangene vise sig ædel i deres Strøg. Andre har sin Hensigt dermed 

 til det Hængende og det Liggende. Nogle forstaar herved Steenens 

 Afløsning, saavidt den med Gangart er opfyldt, som har trukket sig 

 derud i fra een derved værende Gang, og endnu flere kalder Klyfter, 

 som stryger jævnsides Gangen, og forædler dem i Fallen. Ganske 

 anderledes har det sig med disse Fallbaand ved dette Værk. 



S. 167. Disse Faller har et vidtløftigt Strøg, saaledes at 20 til 

 30 Gruber ere anlagte paa de oversættende Gange. Dette har foran- 

 lediget, at nogle kalde disse Fallbaand Hovedgange, og Gangerne 

 alene oversættende Drummer. 



